Analýza zdrojov a príčin pracovných úrazov
v oblasti hlavného dozoru v kontexte dodržiavania
bansko–bezpečnostných predpisov

Ing. Vladimír Tejbus, CSc.) 
1.	Úvod
Článok si kladie za úlohu priblížiť výsledky analýzy zdrojov a  príčin pracovných úrazov, ktoré sa stali v oblasti pôsobnosti štátnej banskej správy od roku 2000 do roku 2009, a to hlavne v kontexte dodržiavania bansko-bezpečnostných predpisov. Za cieľ si kladie nájsť odpoveď na niektoré otázky začínajúce sa slovom „Prečo …“ v tak citlivej – raz uznávanej a raz zatracovanej oblasti, akou je zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v baníctve na Slovensku a to práve z pohľadu zistení a skúseností dozorných orgánov, t.j. obvodných banských úradov SR a Hlavného banského úradu. 
1.1	Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci ako podmienka, nie prekážka 
Nie raz sme sa stretli s názormi vrcholných, resp. riadiacich funkcionárov (zámerne sa tu nepoužil pojem zamestnancov), že bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci (ďalej „BOZP“) a bezpečnosť prevádzky (ďalej „BP“) sú len obyčajnými prekážkami pri podnikaní (preto aj tá otázka v úvode prezentácie, či je otázka BOZP aj ekonomickou veličinou). Zatiaľ však ešte nie sme na takom stupni technického rozvoja a spoločenského systému, aby „sa to“ všetko vyrobilo a urobilo „samo“. Jednoducho, ani v budúcnosti sa nebudeme môcť zaobísť bez zamestnancov. Práve tí svojou prácou, aj keď to bude možno v dnešnej dobe znieť trocha sentimentálne, vytvárajú hodnoty. Možno si neuvedomujeme, ale v drvivej väčšine bez ich práce naozaj nie je možné nie len podnikanie, ale ani zabezpečovanie základných spoločenských potrieb (zdravotníctvo, školstvo…). 
Možno budem na tomto mieste trocha cynický, ale kto so zamestnávateľov chce zamestnávať ľudí bez prstov, s poškodenými údmi či dokonca bez končatiny, s poškodeným zrakom či sluchom, s podlomeným zdravím? Zrejme málokto, aj keď nás naša legislatíva priamo núti. Ale položil si niekto otázku, prečo teda takýchto ľudí „produkujeme“ my sami? Hodnotu zdravia si totiž spravidla uvedomujeme až vtedy, keď sa týka priamo nás, alebo blízkych. Veľmi sa mi páči jeden výrok, podľa ktorého by malo byť zdravie ľudí považované za národné bohatstvo. Tak prečo toto bohatstvo nechrániť a nezveľaďovať? Naozaj stojí dodržiavania bezpečnostných predpisov až tak veľa – najmä pokiaľ ide o tie administratívne a organizačné opatrenia? Prečo teda bezpečnostné predpisy vôbec existujú?
2.	Pracovná činnosť, pracovné úrazy a bezpečnostné predpisy
Právo na ochranu života a zdravia je jedným zo základných práv ľudského jedinca a počas výkonu práce je jeho súčasťou BOZP. Problematika BOZP je kategóriou, ktorá v sebe viaže sociálnu a súčasne aj ekonomickú dimenziu. Súvisí s pracovnoprávnym vzťahom, je nástrojom na humanizáciu práce, uplatňovanie ľudských a hospodárskych práv. Je tak v záujme zamestnanca, zamestnávateľa a celej spoločnosti. Požiadavky na zaistenie BOZP majú teda sociálnu a tiež ekonomickú povahu významnú pre všetky tri uvedené zložky. Starostlivosť o bezpečné a zdravé pracovné podmienky napomáha aj konkurencieschopnosti organizácií, ktorá je determinovaná kvalitnými výrobkami, kvalitnými službami pre zákazníkov, novými výrobkami a službami, rentabilnosťou, ktoré vytvárajú zdraví zamestnanci.
Slovenská republika v oblasti BOZP smeruje k dôslednému uplatňovaniu požiadaviek na zaistenie BOZP u zamestnávateľov. Využíva pritom predovšetkým koncepčné a legislatívne nástroje, ktoré sú predpokladom efektívneho fungovania organizovanej starostlivosti o BOZP. Ide samozrejme najmä o predpisy upravujúce bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky.
Ak sa čo i len povrchne pozrieme na príčiny a na následky pracovných úrazov, nemôžem si nespomenúť na tvrdenie nestorov banskej bezpečnosti z vysokej školy, ktorí nám stále prízvukovali, že bezpečnostné predpisy sú písané krvou.
2.1	Vývoj úrazovosti v organizáciách podliehajúcich hlavnému dozoru
Vývoj úrazovosti v organizáciách podliehajúcich hlavnému dozoru zobrazuje graf na nasledujúcom obrázku.

Obrázok č. 1: Vývoj úrazovosti

Poznámka: Údaj za rok 2009 nemusí byť v tejto chvíli úplne presný, pretože Správa o stave v BOZP v oblasti pôsobnosti štátnej banskej správy za rok 2009 sa v súčasnosti ešte len spracováva.

Z tohto grafu je možné jednoznačne vyvodiť záver o pozitívnom trende vo vývoji úrazovosti, aj keď na tendenciu znižovania úrazovosti nemožno poprieť vplyv poklesu ťažby  a tým aj poklesu zamestnanosti v oblasti ťažby a spracovania nerastov, ktorý nastal v porevolučnom období, o čom svedčí aj graf počtu zamestnancov na nasledujúcom obrázku.
Aj keď počty zamestnancov uvedené v tomto grafe nie sú úplne presné (z dôvodu, že sa v minulosti spravidla uvádzal počet zamestnancov zamestnaných len priamo pri ťažne, resp. úprave a v poslednej spracovávanej ročnej správe organizácie napriek výzve neuvádzali počty všetkých zamestnancov tak, ako sa požadovalo), trend poklesu počtu zamestnancov v tomto rezorte je, ako sa ukazuje, nezvrátiteľnou, skutočnosťou (údaje za rok 2009 predstavujú len hrubý odhad).

Obrázok č. 2: Vývoj zamestnanosti

Z uvedeného celkového počtu pracovných úrazov ukazujú počet smrteľných, závažných a ostatných registrovaných úrazov grafy na nasledujúcich obrázkoch.

Obrázok č. 3: Vývoj smrteľných pracovných úrazov

Obrázok č. 4: Vývoj ťažkých/závažných pracovných úrazov

Obrázok č. 5: Vývoj ostatných registrovaných úrazov

Pri zohľadnení mierneho nárastu počtu zamestnancov a poklesu počtu úrazov v absolútnej hodnote v posledných rokoch, možno stav úrazovosti považovať za mierne zlepšený. Odrážajú to aj údaje ukazovateľa úrazovosti, ktorá vyjadruje počet úrazov na 100 zamestnancov, keď oproti roku 2003 klesla úrazovosť tohto ukazovateľa zo 6,73 na 3,42 v roku 2009. 

Obrázok č. 6: Vývoj ukazovateľa úrazovosti

Tento trend je síce potešiteľný, avšak v porovnaní s celorepublikovými hodnotami, ktoré v roku 2006 predstavovali hodnotu 0,68, je to až 5,5 násobne vyššia hodnota úrazovosti. Je to samozrejme ovplyvnené samotným charakterom vykonávanej činnosti, ale vždy bude snahou túto hodnotu znižovať tak, ako to ukladá aj spomínaná Koncepcia BOZP v SR na roky 2008 až 2012. Ak vezmeme v úvahu východiskový rok 2006, potom ukazovateľ úrazovosti klesol z 5,02 na 3,42, čo už teraz predstavuje väčší pokles, než zamýšľaných 25 % do roku 2012, no k celorepublikovému priemeru je to ešte veľmi dlhá cesta.
Čo však nie je z predchádzajúcich grafov potešiteľné, je vývoj počtu ťažkých, resp. závažných pracovných úrazov. Z grafu na obrázku č. 4 vidno, že za posledných 5 rokov veľmi výrazne vzrástol počet závažných pracovných úrazov. Prečo je tomu tak? A aké sú vôbec dôvody vzniku pracovných úrazov v našom rezorte? Na tieto otázky sa pokúsime nájsť odpoveď v nasledujúcich kapitolách.
3.	Analýza zdrojov a  príčin pracovných úrazov
Rozhodujúcou podmienkou úspešného boja proti pracovným úrazom je poznať ich množstvo, závažnosť, ale najmä zdroje a príčiny a všetky ďalšie okolnosti, ktoré viedli k ich vzniku. Na základe týchto údajov možno vykonávať potrebné rozbory vývoja pracovnej úrazovosti i stavu bezpečnosti práce a pracovných podmienok, prijímať konkrétne opatrenia na odstránenie ich príčin a vytvárať podmienky na bezpečnú a zdravotne neškodlivú prácu.
3.1	Povinnosti organizácie a dozorného orgánu pri vzniku pracovného úrazu
Pokiaľ ide o závažné pracovné úrazy, obvodné banské úrady (ďalej len „OBÚ“) podľa vyhlášky SBÚ č. 387/1990 Zb. o vyšetrovaní príčin havárií a závažných pracovných úrazov pri činnostiach podliehajúcich hlavnému dozoru orgánov štátnej banskej správy vyšetrujú závažné pracovné úrazy (ďalej len „ZPÚ“), pri ktorých nastala smrť, došlo k strate orgánu alebo jeho funkčnosti. To vymedzenie druhu ZPÚ, ktoré vyšetrujú OBÚ vyplýva z § 41 ods. 1 písm. b) zákona SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 51/1988 Zb.“). Naopak, podľa § 5 ods. 4 zákona č. 51/1988 Zb., ako aj podľa § 17 ods. 5 písm. a) bod 3 zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o bezpečnosti“), sú organizácie povinné závažné pracovné úrazy bezodkladne na OBÚ ohlásiť. 
Pokiaľ ide o všetky registrované pracovné úrazy ), podľa § 17 ods. 4 psím. b) zákona o bezpečnosti, je organizácia povinná, v rámci registrovania pracovného úrazu, spísať záznam o registrovanom pracovnom úraze najneskôr do 4  dní po oznámení  vzniku registrovaného pracovného úrazu. A ďalej, podľa § 17 ods. 7 písm. a) a b) zákona o bezpečnosti je organizácia povinná na OBÚ zaslať záznam o registrovanom pracovnom úraze do ôsmich dní odo dňa, keď sa o tomto pracovnom úraze dozvedela a zaslať príslušnému OBÚ správu o vyšetrení príčin a okolností vzniku závažného pracovného úrazu a o prijatých a vykonaných opatreniach na zabránenie opakovaniu podobného pracovného úrazu do 30 dní odo dňa, keď sa o jeho vzniku dozvedela.
 
Týmto systémom navzájom skĺbených povinností pri vzniku registrovaných pracovných úrazov sa zabezpečuje zber údajov o registrovaných pracovných úrazoch. Cieľom tohto systému zberu údajov však nie je, a to je potrebné si veľmi dobre uvedomiť, nie je len obyčajné bezúčelové hromadenie údajov, ale práve vykonávanie takých analýz príčin, zdrojov a okolností vzniku registrovaných pracovných údajov a prijatých a vykonaných opatreniach, ktorých závery by prispeli zabráneniu vzniku a opakovania podobného pracovného úrazu.
Práve takto získané údaje mohli byť podkladom pre vykonanie analýzy zdrojov a príčin pracovných úrazov, ktoré sa stali v pôsobnosti orgánov hlavného dozoru. 
3.2	Klasifikácia zdrojov a  príčin pracovných úrazov
Na skúmanie objektívnych zákonitostí spôsobujúcich úrazovosť a na účinný boj proti nej je potrebné poznať úrazovú nehodu, jej vznik a príčiny. Túto nehodu opisuje úrazový dej. Pri jeho skúmaní treba úrazový dej rozložiť na jednotlivé činitele (prvky), ktoré sú pojmovo rovnocenné (tzv. úrazové znaky). Z nich najdôležitejšie sú zdroje a príčiny úrazov. Klasifikácia zdrojov a príčin úrazov je ustanovená vo vyhláške MPSVR SR č. 500/2006 Z. z., ktorou sa ustanovuje vzor záznamu o registrovanom pracovnom úraze. V jej prílohe, v časti k modulu 7 a modulu 8, je uvedené kódovanie zdroja a kódovanie príčiny úrazu. Schéma zdrojov úrazov obsahuje 11 základných skupín a schéma príčin úrazov 14 základných skupín.
Za zdroj úrazu sa považuje predmet, látka alebo energia, prípadne človek,  ktorý svojím náhlym vonkajším pôsobením privodil poranenie (úraz) pracovníka priamo alebo nepriamo tým, že pri jeho nejakej činnosti, prípadne pri náhodnom styku s ním bol bezprostredným podnetom vzniku úrazovej nehody. 
Pri jednom úraze veľmi často pôsobí súčasne niekoľko príčin, preto je dôležité určiť hlavnú z týchto príčin a správne ju zaradiť. Nesprávnou klasifikáciou príčin sa zakrývajú skutočné príčiny vzniku úrazu, či už na strane organizácie alebo pracovníkov, čo neumožňuje prijať účinné preventívne opatrenia proti opakovaniu úrazov z tých istých alebo podobných príčin.
3.3	Analýza dát o príčinách pracovných úrazov
Dostupné dáta o pracovných úrazoch vedené na HBÚ boli spracované do podkladových tabuliek tak, aby z nich bolo možné vysledovať možné trendy, resp. získať prehľad o prevládajúcich zdrojoch pracovných úrazov. Bolo zvolené obdobie rokov 2000 až 2008, v ktorých bolo možné nájsť údaje v úplne rovnakej štruktúre dát. Podotýkame, že za rok 2009 sa tu neuvádzajú úplné údaje, pretože tieto budú dostupné až v priebehu mesiaca apríl 2010.
Zo spracovaných údajov bol skonštruovaný graf pre príčiny pracovných úrazov, ktorý je skutočným obrazom príčin pracovných úrazov v organizáciách podliehajúcich výkonu hlavného dozoru. Tento graf je uvedený na nasledujúcom obrázku.

Obrázok č. 7: Graf vývoja príčin pracovných úrazov

Tento graf veľmi názorne zobrazuje rozloženie, resp. podiel jednotlivých príčin pracovných úrazov v našom rezorte a čo je hlavné, veľmi dobre charakterizuje situáciu v úrazovosti v ňom. Ak sa totiž pozrieme na jednotlivé kódy príčin pracovných úrazov zistíme, že v drvivej väčšine ide o kód 8.	 Používanie nebezpečných postupov alebo spôsobov práce vrátane konania bez oprávnenia a kód 12. Nedostatok osobných predpokladov na riadny pracovný výkon. Zdá sa Vám toto zistenie prekvapujúce? Môžeme ísť pri tom ešte ďalej. 
Ak si uvedomíme, že kódy 1. až 7. predstavujú príčiny, za ktoré nesie zodpovednosť zamestnávateľ, že kódy 8. až 10. predstavujú príčiny, spočívajúce v konaní samotného postihnutého a kódy 11. a 12 predstavujú v podstate tiež príčiny vyplývajúce z konania zamestnancov a ich osobných predpokladov, dostaneme úplne jasný záver, zachytený v nasledujúcom grafe.

Obrázok č. 8: Percentuálne vyjadrenie príčin PÚ vyplývajúcich z konania zamestnancov a ich predpokladov na riadny výkon práce

Áno, je to skutočne tak! Takmer 90 % všetkých pracovných úrazov má na svedomí konanie samotného postihnutého, resp. nedostatok jeho osobných predpokladov na riadny výkon práce. Z týchto dvoch najčastejších príčin jednoznačne prevažuje príčina uvedená pod kódom 12., t.j. nedostatok osobných predpokladov pre riadny výkon práce.

Obrázok č. 9: Porovnanie najčastejších príčin PÚ
K analýze dát o príčinách pracovných úrazov zatiaľ toľko. Pokúsime sa v ďalšom analyzovať dáta o zdrojoch pracovných úrazov.
3.4	Analýza dát o zdrojoch pracovných úrazov
Zo spracovaných údajov bol zostrojený graf pre zdroje pracovných úrazov, ktorý už na prvý pohľad má nesmiernu vypovedaciu schopnosť o zdrojoch pracovných úrazov v organizáciách podliehajúcich výkonu hlavného dozoru. Tento graf je uvedený na nasledujúcom obrázku.

Obrázok č. 10: Analýza zdrojov pracovných úrazov

Ak sa bližšie pozrieme na tento graf, aj z neho je veľmi názorne vidieť, ktoré oblasti predstavujú najväčšie riziko vzniku pracovných úrazov. Najpočetnejším zdrojom je jednoznačne skupina pod kódom V. - Materiál, bremená, predmety, potom skupina zdrojov pod kódom IV. - Pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb a napokon skupina zdrojov pod kódom VI. - Náradie, nástroje, ručne ovládané strojčeky a prístroje. Až v ďalekom odstupe nasledujú ďalšia skupina, a to skupina pod kódom I. – Dopravné prostriedky.

Graficky je podiel najčastejších zdrojov pracovných úrazov znázornený v grafe na nasledujúcom obrázku. Tak, ako v prípade najčastejších príčin pracovných úrazov, aj v prípade zdrojov pracovných úrazov je trend vo vývoji takmer nemenný, čo vyjadruje všeobecne väčšiu existujúcu rizikovosť uvedených zdrojových skupín z hľadiska pracovnej úrazovosti. Podiel zdrojov v skupine V. predstavuje viac ako 50 % všetkých pracovných úrazov a najpočetnejšie skupiny zdrojov úrazov dohromady, t.j. pod kódmi IV. až VI. predstavujú dokonca od 80 do 90 % všetkých pracovných úrazov.

Obrázok č. 11: Porovnanie najčastejších zdrojov PÚ
4.	Syntéza získaných informácií o zdrojoch a príčinách pracovných úrazov
Je len logické, že po vykonanej analýze by mala nasledovať syntéza získaných informácií o zdrojoch a príčinách pracovných úrazov, teda hľadanie a formulovanie záverov, ktoré by mohli viesť k nájdeniu skutočných dôvodov, prečo je miera úrazovosti v našom rezorte taká vysoká a čo by bolo možné urobiť, resp. aké opatrenia by bolo možné prijať na jej zníženie – a to bez ohľadu na dosiahnutie méty vytýčenej Európskou úniou.
4.1	Posúdenie príčin pracovných úrazov
Je možné špecifikovať, teda na základe vykonanej analýzy dát o príčinách pracovných úrazov, spoločný menovateľ pre drvivú väčšinu príčin všetkých pracovných úrazov? Áno, týmto spoločným menovateľom je predsa človek - zamestnanec. Zamestnanec, resp. pracovník so svojimi psychickými a fyzickými danosťami. A prečo je v takmer 90-tich % pracovných úrazov za tým práve zamestnanec? Odpoveď je potrebné hľadať práve v špecifikácii jednotlivých skupín príčin pracovných úrazov. No predsa preto, že – podľa poradia významnosti:
1.	má nedostatok osobných predpokladov na riadny pracovný výkon
2.	používa nebezpečné postupy alebo spôsoby práce vrátane konania bez oprávnenia a
3.	nedbá na chybný alebo nepriaznivý stav zdroj úrazu, t.j. pracovné prostriedky.

A prečo je to tak? Napriek tomu, že – ako bolo uvedené vyššie, ide v drvivej väčšine o príčiny na strane samotného postihnutého – je naozaj skutočnou príčinou práve samotný postihnutý? Zdalo by sa že áno a že z tohto pohľadu je organizácia bez viny. No dovolím si tvrdiť, že to nie je celkom tak! A prečo? Pretože je mu umožnené, resp. niekto mu umožňuje, aby tak konal. 

Ako je totiž vôbec možné, že sa v zázname o registrovanom pracovnom úraze, v príčine pracovného úrazu vôbec objaví kód 12., a to takmer v 2/3 úrazov? Nesvedčí to práve o nedodržiavaní ustanovení bansko-bezpečnostných predpisov s názvom Oboznamovanie pracovníkov s bezpečnostnými predpismi, Prideľovanie práce, Samostatný výkon práce, Obsadení pracovísk, Obsluha zariadení atd.? A čo tak § 6 ods. 1 písm. o) zákona o bezpečnosti, že zamestnávateľ je povinný cit.: „zaraďovať zamestnancov na výkon práce so zreteľom na ich zdravotný stav a schopnosti a na ich vek, kvalifikačné predpoklady a odbornú spôsobilosť … nedovoliť, aby vykonávali práce, ktoré nezodpovedajú ich zdravotnému stavu a schopnostiam…“? Uvedomujeme si, o aký druh opatrení na zaistenie BOZP a BP ide? Ide v podstate o opatrenia organizačného charakteru, bez enormných požiadaviek na finančné prostriedky. Je naozaj tak problematické tieto jednoduché ustanovenia bezpečnostných predpisov dodržiavať? Kto z nás by si prial, aby mu doma v jeho byte obklady robil neskúsený a nekvalifikovaný obkladač, či vodu amatérsky inštalatér? Prečo to potom dovolíme v práci?

A ako je tiež možné, že kód 8. sa objaví takmer v 1/4 úrazov? Poznáme predsa Prevádzkovú dokumentáciu z našich bansko-bezpečnostných predpisov, ako aj povinnosť oboznamovať s ňou zamestnancov. Ale taktiež Prehliadky pracovísk, pri ktorých sú dozorné orgány povinné kontrolovať dodržiavanie príslušnej prevádzkovej dokumentácie, ako aj Predáka a jeho povinnosti, či Povinnosti pracovníkov. Pritom v ustanovenia o opatreniach a povinnostiach zamestnávateľa v tejto oblasti nezaostáva ani zákon o bezpečnosti. V tejto skupine už síce nejde len o organizačné opatrenia, ale o poctivosť a pracovnú disciplínu. A ako sú poznatky poslucháčov v tejto oblasti na Slovensku? Asi veľmi dobré nie sú – veď všetci v našej spoločnosti v podstate rozprávame o tom istom. AJ tu si však uvedomme, že ide o opatrenia, ktoré takmer nič nestoja.

Až v ďalekom odstupe od týchto príčin sú príčiny na strane zamestnávateľa, ktoré vyžadujú finančné prostriedky, t.j. príčiny pod kódom 1. až 7. Tie však predstavujú len niečo okolo 5 % všetkých pracovných úrazov, čo neznamená, že im netreba venovať pozornosť.

Takže záverečná otázka ohľadom príčin pracovných úrazov: Je preto naozaj oprávnené a na mieste tvrdiť, že z pohľadu pracovnej úrazovosti je BOZP a BP len otázkou financií? Ako ukázala predchádzajúci rozbor príčin úrazov, tak si dovolím tvrdiť, že určite nie.
4.2	Posúdenie zdrojov pracovných úrazov
Z vykonanej analýzy zdrojov pracovných úrazov jednoznačne vyplýva, že najčastejšími zdrojmi – podľa poradia významnosti v percentuálnom podiele na celkovom počte pracovných úrazov - sú:
1.	materiál, bremená, predmety (cca 55 %),
2.	pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb (cca 23 %) a
3.	náradie, nástroje, ručne ovládané strojčeky a prístroje (cca 10 %).

Aj keď na základe posúdenia zdrojov pracovných úrazov nemožno priamo vidieť také súvislosti a vzťahy, ako v prípade príčin pracovných úrazov, pri podrobnejšom preskúmaní môžeme určitú paralelu v dôvodoch vzniku pracovných úrazov nájsť. Ako sa teda na analýzu zdrojov pracovných úrazov treba pozerať? Skúsme si premietnuť faktory, ktoré môžu mať vplyv na vznik pracovného úrazu na samotný možný zdroj pracovného úrazu.

V skupine zdrojov pod kódom V. (materiál, bremená, predmety) ide jednoznačne o znalosť správneho spôsobu a postupu práce, určitej zručnosti, ako aj o osobné predpoklady pri manipulácii s touto skupinou pracovných prostriedkov. Taktiež v skupine zdrojov pod kódom IV. (pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb) ide o znalosť pracovného prostredia, znalosti a skúsenosti pohybovať sa v takom prostredí, ako aj o osobné predpoklady (nie každý sa dokáže bezpečne pohybovať nad voľnou hĺbkou, či vo výškach). No a napokon to isté platí aj pre zdroje zaradené do skupiny pod kódom VI. (Náradie, nástroje, ručne ovládané strojčeky a prístroje).

Jednoznačne môžme tvrdiť, že z pohľadu faktorov, ktoré zvyšujú riziko vzniku pracovného úrazu jednotlivými zdrojmi, sú tie isté, ktoré sú uvedené pri príčinách pracovných úrazov.
5.	Záver
Ako naznačujú prijaté závery aj z pohľadu príčin, aj z pohľadu zdrojov pracovných úrazov, spoločným faktorom, ktorý najväčšou mierou ovplyvňuje vývoj pracovnej úrazovosti, je samotný zamestnanec. Ale prečo je to tak? Vysvetlenie je napodiv vcelku jednoduché.
Pozrime sa na systém vzdelávania odborných pracovníkov v minulosti a v súčasnosti. Pozná niekto z Vás školu, na ktorej sa vyučujú banské odbory? Ja sám som pôvodne banský elektromontér. Stretol niekto z Vás niekoho takého z porevolučnej generácie? Koľko banských inžinierov – lomárov – sa na Vašich organizáciách uchádza o zamestnanie a koľko z nich – ak sa vôbec nejaký nájde - v práci vydrží viac, ako pol roka?
Žiaľ, v súčasnosti naše školstvo neprodukuje potenciálnych zamestnancov pre Vaše organizácie. Aj preto u Vás len pracujú tí, ktorí pracovať chcú a to bez ohľadu na vzdelanie, prax a odbornú spôsobilosť. A ďalší žiaľ, aj tých je stále menej a menej. Čo v takejto situácii robiť? Školiť, vzdelávať, oboznamovať a žiaľ aj vychovávať. Ja sám nemám rád slovo výchova pri dospelých jedincoch, ale žiaľ, doba je taká. Preto je potrebné nájsť systém, ktorý by umožňoval počas pracovnej činnosti „vystrúhať“ z neotesaného zamestnanca „ostrieľaného odborníka na svojom mieste“. Viem, nie je to úloha ľahká, ale inej cesty niet. 
Popri tom je potrebné doslova „vtĺkať“ zamestnancom do hlavy zásady BOZP a BP takým spôsobom, aby si to vzali za svoje tak, aby sa riadili zásadami, ktorými by sa mala riadiť celá organizácia, a to napríklad, že: 
•	prvoradým cieľom organizácie je dosiahnuť nulovú úrazovosť, pretože úrazy nie sú nevyhnutné; všetkým úrazom a haváriám sa dá predchádzať,
•	nič nie je dôležitejšie, než bezpečnosť; ani výroba, ani tržby, ani zisky,
•	bezpečnosť môže byť riadená a preto je zodpovednosťou všetkých vedúcich pracovníkov,
•	bezpečné konanie je osobnou zodpovednosťou jednotlivcov a podmienkou zamestnania v našej firme,
•	bezpečnosť je spôsob života po celých 24 hodín,
•	záväzok k totálnej bezpečnosti je záväzkom robiť veci správne.

Ako totiž vplýva z prezentovanej analýzy pracovných úrazov, hlavnou príčinou pracovných úrazov je ľudská nepozornosť až ľahostajnosť voči vlastnému zdraviu a bezpečnosti.
Nie, nie sú to len frázy, či účelová propaganda. Je to život. Je to život všetkých zamestnancov, za ktorých nesie zamestnávateľ plnú zodpovednosť. Preto aj HBÚ s OBÚ budú v nastávajúcom období venovať zvýšenú pozornosť tým ustanoveniam bezpečnostných predpisov, ktoré pojednávajú o praxi, vzdelaní, odbornej spôsobilosti a zaraďovaní na prácu.