Vyvlastňovacie konanie, ako inštitút riešenia stretov záujmov – praktické skúsenosti

Vyvlastňovacie konanie upravuje § 41a zákona č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon SNR č. 51/1988 Zb.“), cit.: 

(1)Vyvlastniť nehnuteľnosti možno iba vo verejnom záujme a na účel
a) otvárky, prípravy, dobývania výhradného ložiska alebo rozšírenia dobývania výhradného ložiska, vrátane činností vykonávaných v súvislosti s dobývaním, a to zriaďovania a prevádzky odvalov, výsypiek a odkalísk a výstavby, zariadení na úpravu a zušľachťovanie nerastov,
b) konverzie ložísk ropy, horľavého zemného plynu, technicky využiteľného prírodného plynu a soli na podzemné zásobníky plynov alebo kvapalín podľa osobitného predpisu, (§ 34a zákona č. 44/1988 Zb.)
c) uskladňovania horľavého zemného plynu, technicky využiteľného prírodného plynu alebo kvapalín v prírodných horninových štruktúrach a v priestoroch a ukladania rádioaktívnych odpadov.

(2)Obvodné banské úrady postupujú vo vyvlastňovacom konaní podľa osobitného predpisu, ( štvrtá časť zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, ustanovenia § 108 až § 116).

(3)Vo veciach vyvlastnenia, v ktorom v správnom konaní na prvom stupni koná obvodný banský úrad ako stavebný úrad, vykonáva štátnu správu v druhom stupni Hlavný banský úrad.“

Od účinnosti novely zákona SNR č. 51/1988 Z.z. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov vyhlásenou zákonom č. 577/2007 Z.z., teda od 1. januára 2008, kedy obvodným banským úradom bola pridelená nová kompetencia § 41a aj vo veci vyvlastňovacieho konania,  boli na OBÚ v Prievidzi podané tri návrhy na vyvlastnenie za účelom rozšírenia dobývania výhradných ložísk.

Z tohto počtu bolo jedno konanie ukončené právoplatným rozhodnutím o vyvlastnení pri ďalších dvoch návrhoch je konanie prerušené.  V súčasnosti je predmetné rozhodnutie napadnuté vlastníkmi pozemkov žalobou na súde, v ktorej žiadajú preskúmanie jeho zákonnosti.

Z doterajšieho priebehu konania, ktorého výstupom bolo právoplatné rozhodnutie o vyvlastnení pozemkov je možné zovšeobecniť nasledovné poznatky:

1.	V  návrhu na vyvlastnenie je potrebné uviesť presne (označenie účastníka konania) názov a sídlo osoby, v ktorej prospech sa má uskutočniť vyvlastnenie - požiadavka § 112 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30  písm. a) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia stavebného zákona (ďalej len „vyhláška MŽP SR č. 453/2000 Z. z.“)

2.	V návrhu na vyvlastnenie sa musí presne uviesť (označenie účastníkov konania)  meno, priezvisko a adresu resp. názov a sídlo osoby, osôb, voči ktorej alebo ktorým vyvlastnenie smeruje – požiadavka § 112 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30  písm. b) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z.

3.	V návrhu uviesť označenie pozemku alebo jeho časti podľa údajov katastra nehnuteľnosti, aké právo a v akom rozsahu sa má vyvlastniť – požiadavka § 112 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30  písm. c) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z.

4.	Jednoznačný návrh náhrady podložený znaleckým posudkom, ktorý bol vypracovaný v aktuálnom čase – požiadavka § 112 ods. 3 a § 111 ods. 2 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30 písm. d) vyhlášky MŽP SR  č. 453/2000 Z. z., 

5.	 Účel, na ktorý sa vyvlastnenie navrhuje a odôvodnenie návrhu (dôvody vyvlastnenia) – požiadavka § 112 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30 písm. e) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z.

K návrhu na vyvlastnenie doložiť:

6.	Dôkaz o tom, že pokus o získanie práva k pozemkom dohodou bol bezvýsledný – požiadavka § 112 ods. 3 a 4 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a § 30 písm. f) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z.

7.	Aktuálny výpis z katastra nehnuteľností alebo výpis z pozemkovej knihy s identifikáciou podľa katastra nehnuteľností – požiadavka § 30 písm. g) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z.z.

8.	Aktuálnu kópiu katastrálnej mapy so zakreslením dotknutého pozemku navrhnutého na vyvlastnenie s vyznačením právnych skutočností - požiadavka § 30 písm. h) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z. Ak sa navrhuje vyvlastnenie časti pozemku musí sa pripojiť aj geometrický plán v troch vyhotoveniach.

9.	Deklarovať súlad vyvlastnenia s cieľmi a zámermi územného plánovania - požiadavka § 110 ods. 2 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len stavebného zákona), vo vzťahu k dobývaciemu priestoru (napr. výpisom z časti schváleného územného plánu obce, kde je riešená otázka využívania výhradného ložiska).

10.	 Prehľad prípadných vecných práv viaznucich na nehnuteľnosti – požiadavka  § 30  písm. i) vyhlášky MŽP SR č. 453/2000 Z. z.

11.	 V prípade, že sa dá organizácia vo vyvlastňovacom konaní zastupovať, tak plnomocenstvo na zastupovanie podľa § 13 ods. 1 Obchodného zákonníka.

 Pri podaní  návrhu na vyvlastnenie musí organizácia jednoznačne dokladovať:

A/ že pokus o získanie práva k pozemkom dohodou bol bezvýsledný. Bezvýslednosť dohody sa podľa § 112 ods. 4 stavebného zákona preukazuje doručenkou  zaslanej písomnej výzvy na uzavretie dohody, ktorá obsahuje požiadavku organizácie, dôvody požadovaného prevodu práva alebo vzniku vecného bremena, návrh odplaty (trhovej ceny) určenej znaleckým posudkom podľa § 111 ods.2 stavebného zákona. Za trhovú cenu nehnuteľnosti podľa stavebného zákona sa považuje cena rovnakej alebo porovnateľnej  nehnuteľnosti v tom istom čase, v tom istom miesta a v porovnateľnej kvalite. Vo výzve musí byť upozornenie, že ak na ňu vlastník pozemku neodpovie do 15 dní odo dňa doručenie, bude sa predpokladať, že dohodu odmieta. Stavebný zákon nestanovuje podmienku, že zo strany organizácie je nutné urobiť viac ako jeden pokus o dohodu. Je však v konaní výhodou, keď organizácia dokladuje viac pokusov o dohodu, napr. snahou o uzatvorenie nájomnej zmluvy, zmluvy o odkúpení pozemku resp. pozemkov, ak má organizácia vo vlastníctve porovnateľné pozemky môže urobiť aj pokus o dohodu o zámene pozemkov. Riešenie právneho vzťahu organizácie k pozemkom je vlastne riešenie stretov záujmov a postup  organizácie pri riešení stretov záujmov je uvedený v  § 33 zákona č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva ( ďalej len banský zákon). 

Riešenie stretov záujmov

(1) Ak sú využitím výhradného ložiska ohrozené objekty a záujmy chránené podľa osobitných predpisov,  objekty a záujmy fyzických alebo právnických osôb, sú organizácie, orgány a fyzické a právnické osoby, ktorým prislúcha ochrana týchto objektov a záujmov, povinní vo vzájomnej súčinnosti riešiť tieto strety záujmov a navrhnúť postup, ktorý umožní využitie výhradného ložiska pri zabezpečení nevyhnutnej ochrany uvedených objektov a záujmov.
(2) Organizácia je povinná pred zaradením príslušných prác do plánu otvárky, prípravy a dobývania uzavrieť písomnú dohodu s príslušnými orgánmi, fyzickými osobami a právnickými osobami, ktorým patrí ochrana objektov a záujmov podľa odseku 1 o tom, či sa ohrozený objekt alebo záujem má chrániť, v akom rozsahu alebo po akú dobu. Povinnosť uzavrieť písomnú dohodu sa nevzťahuje na prípady, keď sa strety záujmov vyriešili pri určení chráneného ložiskového územia, dobývacieho priestoru, pri predchádzajúcom povolení otvárky, prípravy alebo dobývania ložiska v dotknutom území alebo pri projektovaní, výstavbe alebo rekonštrukcii bane a lomu, a ak postup pri ich riešení ustanovujú osobitné predpisy. 
(6) Organizácia, ktorá žiada o povolenie otvárky, prípravy a dobývania výhradného ložiska, je povinná doložiť obvodnému banskému úradu, že strety záujmov boli vyriešené.
Až po preukázaní, že organizácia využila iné postupy pre vyriešenie stretov záujmov -  právneho vzťahu k pozemkom a nebola úspešná je účelné podať návrh na vyvlastnenie pozemkov.  

B/ verejný záujem na vydobytí výhradného ložiska v určenom dobývacom priestore. Postup preukazovania verejného záujmu je ustanovený v  § 33 ods. 4 a 5 banského zákona
 (4) Ak nedošlo k dohode podľa odseku 2, rozhodne o riešení stretov záujmov ministerstvo príslušné podľa druhu nerastu v súčinnosti s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy a zároveň vydá záväzné stanovisko o tom, či pri riešení stretov záujmov prevažuje všeobecný hospodársky záujem na využití výhradného ložiska nad oprávneným záujmom vlastníka pozemkov a iných nehnuteľností, ktorého obmedzenie prinesie v budúcnosti zvýšenie verejného blaha alebo sa predíde verejnej núdzi z hľadiska surovinovej politiky štátu.
(5) Ak nedôjde k dohode medzi organizáciou a fyzickými osobami alebo právnickými osobami, ktoré sú vlastníkmi dotknutých pozemkov a iných nehnuteľností a ak prevažuje všeobecný hospodársky záujem na využití výhradného ložiska nad oprávneným záujmom vlastníka pozemkov a iných nehnuteľností, postupuje sa podľa § 31 ods. 3 tohto zákona, ak ide o poľnohospodársku pôdu a lesné pozemky podľa § 36 a 37 tohto zákona; na účely tohto zákona sa pod všeobecným hospodárskym záujmom rozumie záujem na obmedzení práva každého, ak je možné očakávať, že toto obmedzenie prinesie v budúcnosti zvýšenie verejného blaha alebo sa predíde verejnej núdzi.
Preukázanie, že všeobecný hospodársky záujem na využití výhradného ložiska prevažuje nad oprávneným záujmom vlastníka pozemkov je potrebné zo strany organizácie riešiť okamžite po zistení, že vlastník pozemkov nie je ochotný pristúpiť  na akékoľvek riešenie stretov záujmov - právneho vzťahu k pozemkom  na základe zmlúv o nájme, predaji alebo zámene. Záväzné stanovisko príslušného ministerstva predložiť spolu s návrhom na vyvlastnenie, resp.  najneskôr do termínu ústneho pojednávania. Záväzné stanovisko je zásadným podkladom pre vydanie rozhodnutia o vyvlastnení pozemku a jeho absencia vytvára situáciu,  že konanie o vyvlastnenie pozemkov bude prerušené (§ 29 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní) do času doloženia záväzného stanoviska príslušného ministerstva. V prípade, že organizácia záväzné stanovisko nepredloží obvodný banský úrad zastaví konanie ( § 30 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní).

C/ návrh náhrady za vyvlastnenie pozemkov, ktorá musí byť stanovená podľa znaleckého posudku vypracovaného v aktuálnom čase. Pre úplnosť uvádzam, že znalecké posudky predložené niektorým z účastníkov konania, nemajú povahu znaleckých posudkov podľa § 36 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, ale len povahu listín, čo však neznamená, že správny orgán nie je povinný sa s ich obsahom vysporiadať.
 	Ustanovenie § 36 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, cit.: „Ak je pre odborné posúdenie skutočností dôležitých pre rozhodnutie potrebný znalecký posudok, správny orgán ustanoví znalca podľa príslušných právnych predpisov.“ neurčuje obligatórne povinnosť ustanoviť v každom prípade znalca z príslušného odboru („... ak je potrebné...“), ale práve naopak dávajú možnosť správnemu orgánu urobiť si o potrebnosti znaleckého posudku vlastný názor a podľa toho ustanoviť znalca alebo nie. Takýto postup obvodného banského úradu v konaní o vyvlastnenie sa opiera o § 34 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní. 

Dokazovanie

(1) Na dokazovanie možno použiť všetky prostriedky, ktorými možno zistiť a objasniť skutočný stav veci a ktoré sú v súlade s právnymi predpismi.

(2) Dôkazmi sú najmä výsluch svedkov, znalecké posudky, listiny  a ohliadka.

(3) Účastník konania je povinný navrhnúť na podporu svojich tvrdení dôkazy, ktoré sú mu známe.

(4) Vykonávanie dôkazov patrí správnemu orgánu.

(5) Správny orgán hodnotí dôkazy podľa svojej úvahy, a to každý dôkaz jednotlivo a všetky dôkazy v ich vzájomnej súvislosti.

(6) Skutočnosti všeobecne známe alebo známe správnemu orgánu  z úradnej činnosti netreba dokazovať.

D/ zabezpečenie  prístupu vlastníkov pozemkov na tie ich pozemky, resp. na tie časti pozemku, ktoré nie sú dotknuté vyvlastnením. Organizácia zabezpečením prístupu môže podstatným spôsobom eliminovať  výhrady vlastníka pozemkov, že nebude môcť využívať zostávajúcu časť pozemku alebo, že ju bude môcť využívať len s neprimeranými ťažkosťami (§ 110 ods. 3 stavebného zákona). Prístup je možné riešiť právom prechodu cez pozemky tretích osôb  zriadením vecného bremena v prospech vlastníka pozemku  podľa § 151o ods.1 Občianskeho zákonníka, ktorý znie, cit.: „Vecné bremená vznikajú písomnou zmluvou, na základe závetu v spojení s výsledkami konania o dedičstve, schválenou dohodou dedičov, rozhodnutím príslušného orgánu alebo zo zákona. Právo zodpovedajúce vecnému bremenu možno nadobudnúť tiež výkonom práva (vydržaním) ustanovenia § 134 tu platia obdobne. Na nadobudnutie práva zodpovedajúceho vecným bremenám je potrebný vklad do katastra nehnuteľností.“  Je  teda zrejme, že vecné bremeno vzniká písomnou zmluvou a ďalšími právnymi úkonmi presne definovanými v prvej vete predmetného ustanovenia. 
Z uvedeného vyplýva, že vecné bremeno vzniká dňom podpísania zmluvy medzi organizáciou a vlastníkom pozemku, ktorého sa vecné bremeno týka a teda nevzniká až jeho zápisom do katastra nehnuteľnosti.  Ďalšie  ustanovenia § 151o Občianskeho zákonníka neurčujú, kto má byť alebo musí byť účastníkom zmluvného vzťahu na zriadenie vecného bremena. Jedinou špecifikáciou je, že zmluvou môže zriadiť vecné bremeno vlastník nehnuteľnosti, pokiaľ osobitný zákon nedáva toto právo aj ďalším osobám ( § 151o ods. 2). V tomto prípade je potrebné poukázať na ustanovenie § 50 ods. 1 Občianskeho zákonníka, ktoré určuje, že účastníci zmluvy môžu uzavrieť zmluvu aj v prospech tretej osoby.  Na základe doterajších poznatkov z konania odporúčam, aby organizácia vykonala úkony na zavkladovanie práva vecného bremena do katastra nehnuteľností, čím bude odstránený aspoň jeden dôvod odvolania.

V náväznosti na vyššie uvedené informácie je potrebné spomenúť ustanovenie § 33 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, že správny orgán (obvodný banský úrad) musí dať možnosť účastníkom konania oboznámiť sa s podkladmi pre rozhodnutie, vyjadriť sa k spôsobu jeho zistenia a navrhnúť jeho doplnenie, okrem iného aj s dovolaním sa na čl. 48 ods. 2 Ústavy. Podľa čl. 48 ods. 2 Ústavy SR každý ma právo, aby sa jeho vec verejne prerokovala bez zbytočných prieťahov a jeho prítomnosti a aby sa mohol vyjadriť ku všetkým vykonaným dôkazom. Verejnosť možno vylúčiť len v prípadoch ustanovených zákonom. Z uvedeného vyplýva, že zo strany organizácie je potrebné predložiť všetky dostupné podklady potrebné pre vydanie rozhodnutia už pri podaní návrhu na vyvlastnenie najneskôr však do termínu uskutočnenia ústneho pojednávania.

Pri podaní návrhu na vyvlastnenie je organizácia povinná uhradiť správny poplatok v sume 99 euro v kolkových známkach podľa položky 62 písm.b) Sadzobníka správnych poplatkov zákona č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.  
  
Záverom považujem za potrebne uviesť, že vyvlastnenie je spôsob riešenia prechodu vlastníckych práv, ktorý zasahuje do základných ľudských práv garantovaných Ústavou  SR v čl. 20. Preto využitie tohto právneho inštitútu má byť krajným riešením, kde je možné predpokladať, že vlastníci využijú všetky možnosti dané platnými právnymi predpismi na ochranu svojich vlastníckych práv. Z uvedeného dôvodu je pre organizáciu výhodnejšie a efektívnejšie použiť iné spôsoby riešenia prechodu vlastníckych práv dohodou (nájomnou zmluvou,  zmluvou o odkúpení alebo zmluvou o zámene) ak je  záujem oboch strán na korektnom vyriešení veci.