ÚSTREDNÝ VESTNÍK
SLOVENSKEJ SOCIALISTICKEJ REPUBLIKY

Čiastka 5									Vydané 20. marca 1981

O B S A H
7.	Úprava Slovenského banského úradu o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky pre vrtné a geofyzikálne práce pre ťažbu, úpravu a podzemné uskladňovanie kvapalných nerastov a plynov v prírodných horninových štruktúrach.
8.	Úprava Slovenského banského úradu o záchrannej službe pri vrtných a geofyzikálnych prácach a pri ťažbe, úprave a podzemnom uskladňovaní kvapalných nerastov a plynov. 

7
Úprava 
Slovenského banského úradu
zo 4. januára 1981 č. 8/1981
o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky 
pre vrtné a geofyzikálne práce a pre ťažbu, úpravu a podzemné uskladňovanie 
kvapalných nerastov a plynov v prírodných horninových štruktúrach

	Slovenský banský úrad ustanovuje podľa § 57 ods. 1 písm. d) a ods. 2 zákona č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon) a podľa § 10 písm. a) zákona Slovenskej národnej rady č. 42/1972 Zb. o organizácii a o rozšírení dozoru štátnej banskej správy po dohode s Ministerstvom práce a sociálnych vecí Slovenskej socialistickej republiky a Slovenským úradom bezpečnosti práce, ako aj so Slovenskou odborovou radou a ďalšími zúčastnenými ústrednými orgánmi štátnej správy 
–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
1) Ak tento predpis neustanovuje niečo iné, prípadne neupravuje určitú problematiku, platia ďalšie príslušné bezpečnostné predpisy, iné všeobecne záväzné predpisy a technické normy, napr.: 
-	Úprava Slovenského banského úradu z 1. februára 1971 č. 10/1971, ktorou sa vydáva predpis o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky v organizáciách, pokiaľ podliehajú zákonu č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon), registrovaná v čiastke 12/1971 Zbierky zákonov, 
-	Úprava Slovenského banského úradu z 1. augusta 1972 č. 3100/1972 o rozšírení platnosti niektorých predpisov o bezpečnosti a o ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky na práce, ktoré podliehajú rozšírenému dozoru orgánov štátnej banskej správy, uverejnená pod č. 18/1972 Ústredného vestníka SSR;
-	Úprava Slovenského banského úradu z 1. júla 1975 č. 3000/1975, ktorou sa vydáva predpis o bezpečnosti a o ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky pri sprístupňovaní prírodných jaskýň a ich udržiavaní v bezpečnom stave, registrovaná v čiastke 33/1975 Zbierky zákonov;
-	Úprava Slovenského banského úradu z 2. marca 1981 č. 311/1981 o záchrannej službe pri vrtných a geofyzikálnych prácach a pri ťažbe, úprave a podzemnom uskladňovaní kvapalných nerastov a plynov;
-	Úprava Ústredného banského úradu z 28. januára 1963 č. 800/1963 o vypracúvaní a schvaľovaní plánov ťažobnej otvárky a ťažby ložísk ropy a zemného plynu, ako aj plánov likvidácie alebo konzervácie vrtov a sond, registrovaná v čiastke 11/1963 Zbierky zákonov;
-	Úprava Ústredného banského úradu z 23. októbra 1967 č. 6900/1967 o niektorých opatreniach pre ťažbu ropy a zemného plynu registrovaná v čiastke 44/1967 Zbierky zákonov, 
-	Zákon č. 51/1964 Zb. o dráhach;
-	Vyhláška č. 28/1967 Zb., ktorou sa ustanovujú pravidlá pre styk dráh s banskou činnosťou;
-	Zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon);
-	Zákon č. 79/1957 Zb. o výrobe, rozvode a spotrebe elektriny (elektrizačný zákon);
-	Zákon č. 43/1955 Zb. o československých kúpeľoch a žriedlach;
-	Zákon č. 61/1977 o lesoch;
-	Zákon č. 67/1960 o výrobe, rozvode a využití vyhrievacích plynov (plynárenský zákon);
-	Zákon č. 110/1964 o telekomunikáciách; 
-	Zákon č. 138/1973 Zb. o vodách (vodný zákon);
-	Zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon);
-	Zákon č. 65/1965 Zb. Zákonník práce v znení neskorších predpisov;
-	Smernice o vykonávaní vrtných prác, prác podliehajúcich banskému zákonu a iných zemných prác v oblastiach prírodných liečivých zdrojov, úradne oznámené v čiastke 51/1959 Úradného vestníka;
-	Vyhláška č. 163/1973 Zb. o dokumentácii stavieb, v znení neskorších predpisov.

P R V Ý D I E L
ÚVODNÉ USTANOVENIA
§ 1
Rozsah platnosti

Úprava o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o bezpečnosti prevádzky pre vrtné a geofyzikálne práce a pre ťažbu, úpravu a podzemné uskladňovanie kvapalných nerastov a plynov v prírodných horninových štruktúrach (ďalej len „predpis“) sa vzťahuje1) na organizácie, ktoré vykonávajú práce a činnosti ňou upravené a podliehajú 
a)	hlavnému dozoru štátnej banskej správy podľa zákona č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon). 
b)	štátnemu odbornému dozoru štátnej banskej správy podľa zákona SNR č. 42/1972 Zb. o organizácii a o rozšírení dozoru štátnej banskej správy. 
 
§ 2
Oboznamovanie pracovníkov s bezpečnostnými predpismi

(1)	Organizácia je povinná preukázateľne oboznámiť s týmto predpisom, prípadne ďalšími predpismi, na ktoré sa tento predpis odvoláva a príslušnými normami všetkých pracovníkov, ktorí práce plánujú, projektujú, pripravujú, riadia, kontrolujú a vykonávajú, a to najmenej v rozsahu, ktorý je potrebný pre výkon ich funkcie. Okrem toho musí organizácia zabezpečiť, aby všetky tieto predpisy a technické normy boli pracovníkom prístupné k nahliadnutiu a na požiadanie im podať potrebné vysvetlenie. 
(2)	Pracovníci organizácie uvedení v odseku 1 sú povinní zúčastniť sa školenia o predpisoch, ktoré potrebujú pre výkon svojej funkcie. Školenie technicko-hospodárskych pracovníkov, ktorí riadia práce v organizácii sa končí skúškou2/. Lehoty opakovaného školenia a skúšok u ostatných pracovníkov určuje vedúci organizácie, ktorý menuje aj skúšobnú komisiu, pokiaľ si to pre určité kategórie pracovníkov nevyhradí obvodný banský úrad. O školení a skúškach musí organizácia viesť prehľadné záznamy. 

§ 3
Zodpovednosť za dodržiavanie predpisu

Zodpovednosť pracovníkov na jednotlivých stupňoch riadenia za dodržiavanie tohto predpisu musí vedúci organizácie podrobne vymedziť v organizačnom poriadku. Povinnosti uložené týmto predpisom priamo vedúcemu organizácie sa nesmú presunúť na iných pracovníkov. 

§ 4
Projekt, technologický postup a pokyny

(1)	Tam, kde to určuje tento predpis, musí organizácia pred začatím prác vypracovať projekt, resp. technologický postup a oboznámiť s ním všetkých pracovníkov, pre ktorých má platiť. 
(2)	Pokyny na obsluhu, údržbu a opravy strojných, elektrických a energetických zariadení (ďalej len „pokyny“), požadované bezpečnostnými a všeobecne záväznými predpismi, musia obsahovať aj ustanovenia o ich prehliadkach.

(3)	Technologický postup musí obsahovať najmä vlastnú technológiu práce a bezpečnostné, protipožiarne, hygienické, prípadne iné opatrenia. Pre obdobné pomery a spôsoby práce možno použiť typové technologické postupy, tieto však musia byť podľa potreby upresňované podľa miestnych podmienok. 
(4)	Pri zmene pomerov alebo podmienok sa tento technologický postup a pokyny musia bez odkladu príslušne upraviť, prípadne doplniť aj projekt. 

§ 5
Inštrukcie

Organizácia musí vydať všeobecnú inštrukciu k tomuto predpisu a odovzdať ju každému pracovníkovi organizácie. Tak isto musia byť poskytnuté pokyny pracovníkom profesií, pre ktoré sú vydané osobitné inštrukcie. 

D R U H Ý D I E L
VRTNÉ PRÁCE

I. oddiel
V š e o b e c n é   u s t a n o v e n i a

§ 6
Projektová príprava

	Orgán nadriadený organizácii musí vydať predpis pre projektovú prípravu vrtných prác pre organizácie, ktoré vykonávajú vrtné práce. 

§ 7
Bezpečnostné vzdialenosti vrtu od objektov a zariadení

(1)	Pri výbere umiestnenia vrtu je potrebné dbať, aby jeho umiestnením a prevádzkou nedošlo k narušeniu ochranných pásiem, prípadne chránených území, určených predpismi1). Oblasti, ktoré by mohli byť vrtnými prácami dotknuté sa musia uviesť a vyznačiť v projekte vrtu. Ochrana všeobecných záujmov sa musí doriešiť už v priebehu projektovej prípravy. 
(2)	Pri vytyčovaní projektovaného vrtu sa musí dodržať bezpečnostný okruh pre prípad pádu veže alebo materiálu. Polomer tohto bezpečnostného okruhu sa musí rovnať výške vrtnej veže zväčšenej o polovicu, najmenej však o 10 m. Tento okruh možno znížiť na hranicu určenú technologickým postupom, ak podľa konštrukcie veže možno jej pád pri zdvíhaní alebo spúšťaní vylúčiť, alebo keď je možné všetky objekty, ktoré sú v okruhu pádu veže zabezpečiť tak, aby sa nemohli poškodiť. 
(3)	Vrt, na ktorom môže počas prevádzky vzniknúť prostredie s nebezpečím výbuchu horľavých plynov a pár, alebo ohňa horľavých plynov, pár a kvapalín3/, sa nesmie umiestniť bližšie ako 30 m od objektov a zariadení, v ktorých sa používa alebo bude používať otvorený oheň alebo iné zdroje, ktoré môžu spôsobiť iniciáciu výbušnej alebo zápalnej zmesi. 

II. oddiel
V r t n é z a r i a d e n i a

§ 8
Vrtné súpravy

(1)	Pre vrtné práce je prípustné používať len také typy vrtných súprav, ktoré boli schválené orgánom nadriadeným organizácii. To isté platí pre rekonštruované súpravy. 
(2)	Každá vrtná súprava sa musí označiť tabuľkou (nápisom) s názvom prevádzkujúcej organizácie. 

§ 9
Montáž, demontáž a premiestňovanie vrtných súprav

(1)	Pre montáž a demontáž vrtnej súpravy, ako aj pre dvíhanie a spúšťanie vrtnej veže alebo vrtného stožiaru (ďalej len „vrtná veža“) musí organizácia v súlade s návodom výrobcu zariadenia vypracovať technologický postup. 
(2)	Umiestnenie vrtných súprav a ich príslušenstva sa musí voliť tak, aby zaručovali bezpečnú prevádzku. 
(3)	Pri premiestňovaní vrtných súprav treba dodržať najmä tieto podmienky: 
a)	trasu pre premiestňovanie súpravy a pre jej pristavenie na pracovisko musí určiť organizácia, 
b)	za hmly alebo zhoršenej viditeľnosti musí byť súprava pri premiestňovaní vedená na to určeným pracovníkom, 
c)	najvyšší sklon svahov, po ktorých sa súprava smie pohybovať, musí zodpovedať jej technickým podmienkam. 

§ 10
Vybavenie vrtných veží

(1)	Každá vrtná veža musí mať štítok, prípadne nápis s viditeľnými údajmi maximálneho dovoleného zaťaženia, rokom výroby a názvom výrobcu. 
(2)	Pracovné plošiny musia byť dostatočne pevné, bezpečné a opatrené proti skĺznutiu a pádu pracovníka do hĺbky. V potrebnej miere musia byť tiež chránené proti poveternostným vplyvom. 
(3)	Keď majú byť vrtné tyče stavané do veže, musí byť táto vybavená zariadením na bezpečné odkladanie vrtných tyčí. 
(4)	Vrtné veže v miestach s nebezpečím výronu plynov alebo kvapalín pod tlakom sa musia vybaviť záchranným zariadením pre bezpečné a rýchle opustenie hornej pracovnej plošiny. Prístup k zariadeniu a jeho uvedenie do činnosti musí byť ľahké a bezpečné. Zariadenie musí mať takú konštrukciu, aby pri jeho použití nenastalo iskrenie. 
(5)	Skúšanie záchranného zariadenia podľa odseku 4 a jeho činnosti musí organizácia zabezpečiť najmä: 
a)	po každej montáži alebo oprave zariadenia,
b)	po ukončení montáže vrtnej veže alebo po jej premiestnení bez demontáže,
c)	po erupcii, víchrici alebo údere blesku,
d)	v ďalších prípadoch a lehotách uvedených v pokynoch.
Výsledok skúšky sa musí zaznamenať vo vrtnom denníku. 
(6)	Na hornej pracovnej plošine vybavenej záchranným zariadením podľa odseku 4, smú pracovať len pracovníci, ktorí boli oboznámení s jeho funkciou a prakticky vycvičení v jeho používaní v lehotách určených organizáciou; organizácia musí o tom viesť záznamy. 
(7)	K miestam vo vrtnej veží, kde je potrebné vystupovať kvôli prehliadke, obsluhe a údržbe sa musí zaistiť bezpečný výstup a zostup pomocou rebríka alebo schodov. Ak konštrukcia vrtnej veže neumožňuje použiť schody alebo rebrík, ak je možné použiť stúpadlá, avšak maximálne do výšky 15 m. 
Rebrík, schody alebo stúpadlá sa môžu umiestniť i vo vnútri vrtnej veže, ale vo výstupe alebo zostupe nesmie nič prekážať. Rebrík, alebo stúpadlá od výšky 3 m nad zemou (plošinou) sa musia vybaviť ochranným košom alebo iným bezpečnostným zariadením. Stúpadlá sa musia bezpečne upevniť a smú byť vzdialené od seba maximálne 30 cm. 
(8)	Vrtné veže vyššie ako 26 m sa musia vybaviť vhodným zariadením proti nabehnutiu spodného bloku kladkostroja do koruny vrtnej veže. 

§ 11
Prehliadky vrtných veží

(1)	Vrtná veža sa musí prehliadnuť
a)	po ukončení montáže, 
b)	pred a po jej premiestnení bez demontáže, 
c)	pred jej každým zdvihnutím a spustením s výnimkou pojazdných vrtných súprav ovládaných hydraulicky, 
d)	pred začatím a po skončení prác, spojených s mimoriadnym zaťažením s mimoriadnym zaťažením zdvíhacieho zariadenia, 
e)	po erupcii, víchrici a po údere blesku, 
f)	v ďalších prípadoch a lehotách, uvedených v pokynoch.
(2)	Pri prehliadkach treba starostlivo prehliadnuť hlavne všetky miesta spojov. Chybné alebo chýbajúce súčiastky vrtnej veže sa musia opraviť alebo nahradiť. 
(3)	Výsledok prehliadky a vykonané opravy sa musia zapísať do vrtného denníka. 

§ 12
Vrátky

(1)	Vynaložená sila na rukoväť brzdy vrátku pre úplné zabrzdenie pri maximálnom zaťažení nesmie prevyšovať hodnoty stanovené osobitným predpisom4/. Brzdná rukoväť musí byť pritom aspoň 80 cm od pracovnej plošiny a nesmie byť nadstavovaná. 
(2)	Po vypnutí bŕzd sa musia brzdiace pásy rovnomerne odťahovať, aby ich pracovný povrch nezostal v styku s povrchom brzdiaceho kotúča. Kotúč musí byť úplne hladký a stav brzdiaceho pása včítane upevnenia sa musí preukázateľne kontrolovať pri každej periodickej prehliadke a pred pažením vrtu. 
(3)	Obsluha vrátku nesmie opustiť stanovište pri zavesenom bremene, s výnimkou prípadov určených v schválenom technologickom postupe. V týchto prípadoch musí byť vhodným opatrením vylúčená možnosť samovoľného pohybu bremena. 
(4)	Konštrukcia vrátku alebo osobitné zariadenie musí zabezpečovať riadne navíjanie lana na bubon vrátku; keď sa použije vodidlo so závažím, musí sa závažie umiestniť mimo pracovnej povaly. 
(5)	Zakazuje s usmerňovať navíjanie lana na bubon rukou alebo pomocou sochora. 
(6)	Koniec lana musí byť bezpečne pripojený na bubon vrátku a pri jeho najväčšom odvinutí musia na bubne zostať najmenej 3 závity lana. 
(7)	Spôsob zaistenia rukoväte brzdy vrátku sa musí určiť v pokynoch.
(8)	Trecí (frikčný) vrátok musí vyhovovať týmto podmienkam:
a)	musí byť pevne pripojený na základový rám vrtnej veže, 
b)	ovládacie páky sa musia dať zabezpečiť v zabrzdenej polohe, aby nemohlo dôjsť k samovoľnému odbrzdeniu. 
(9) Kontrola stavu opotrebenia brzdového obloženia a správneho záberu súkolesia, ako aj spôsob použitia trecieho (frikčného) vrtáku pri dlátovaní sa musia určiť v pokynoch. 

§ 13
Navijak (spill)

(1)	Každý navijak (spill) musí mať zariadenie, ktoré zabraňuje prekríženiu lana pri navíjaní. Nie je dovolené pracovať s navijakom, ktorého povrch je opotrebovaný viac ako určujú pokyny. 
(2)	Pri práci s navijakom sa musí používať lano určené v technologickom postupe. 
(3)	Práca s navijakom je dovolená iba predákovi alebo jeho zástupcovi, ktorí pri obsluhe navijaka nesmú vykonávať žiadne iné úkony. 
(4)	Každú manipuláciu s bremenom pomocou navijaka alebo pomocného vrátku musí sledovať obsluha alebo iný poverený pracovník, ktorý sa musí s obsluhou dohodnúť na spôsobe dorozumenia. 
(5)	Po ukončení práce s navijakom nesmie lano na ňom zostať. 

§ 14
Kladkostroj

(1)	Kladnice horného a spodného bloku musia byť vyhotovené tak, aby nemohlo dôjsť k vyšmyknutiu lana z kladiek. 
(2)	Pred nasadením na súpravu, pri každej oprave, najmenej však raz za pol roka musí určený pracovník vykonať prehliadku kladkostroja. O výsledku prehliadky sa musí urobiť záznam do vrtného denníka. 
(3)	Matice skrutiek na ložiskách hriadeľa v hornej časti kladkostroja sa musia zabezpečiť proti samovoľnému uvoľneniu. 
(4)	Koniec lana kladkostroja sa musí spoľahlivo upevniť v zmysle pokynov. 

§ 15
Hák a strmene kladkostroja

(1)	Hák kladkostroja musí byť vybavený vhodnými poistkami proti vypadnutiu strmeňa. Pred každým nasadením háku na súpravu, pri každej oprave, najmenej však raz za pol roka musí určený pracovník vykonať jeho prehliadku. 
(2)	Zakazuje sa vykonávať akékoľvek opravy na háku obsluhou súpravy. Pre nasadzovanie háku na strmene výplachovej hlavy a taktiež pre jeho vyhákovanie sa musí používať špeciálny háčik. Tieto úkony sa musia vykonávať z pracovnej plošiny. Aby nedochádzalo k opotrebovaniu strmeňov, treba tieto na miestach, kde narážajú na výplachovú hlavu, vybaviť vhodnou ochranou. 
(3)	Je zakázané vykonávať akékoľvek úpravy na strmeňoch; keď sa zistí deformácia, treba ich hneď vyradiť. Strmene musí po každej havárii, najmenej však raz za pol roka kontrolovať určený pracovník. 
(4)	Výsledky prehliadok podľa odsekov 1 a 3 sa musia zaznamenať do vrtného denníka. 

§ 16
Oceľové laná na vrtbách

(1)	Trvalá bezpečnosť kladkostrojového nosného lana musí byť najmenej 2,5-násobná vzhľadom na najväčšie statické zaťaženie. Lano sa musí vymeniť bez ohľadu na počet pretrhnutých drôtov, keď sa vyskytne na niektorom mieste vydutie, značná korózia, pretrhnutý prameň, alebo iná závažné poškodenie. 
(2)	Trvalá bezpečnosť lana pre ťažobné zariadenie (lyžicovanie, piestovanie a pod.) musí byť najmenej trojnásobná vzhľadom na najväčšie statické zaťaženie. Inak platí i pre tieto laná ustanovenie odseku 1.
(3)	Oká oceľových lán (na upevnenie lyžice, oká kotvových lán a pod.) sa musia vyhotoviť odborným zápletom, nalisovaním, alebo potrebným počtom lanových svoriek vo vzdialenosti aspoň 120 mm, najmenej však tromi. Lanové svorky sa musia riadne utiahnuť a ich utiahnutie sa musí kontrolovať. Matice sa musia podložiť pružnými podložkami. Strmeň svorky musí doliehať na prehnutý koniec lana, nie na jeho nosnú časť. Oká oceľových lán sa musia opatriť oceľovou vložkou alebo srdcovkou. 
(4)	Nepohyblivé laná vedené cez hranu sa musia vhodne chrániť proti ostrému ohybu. Polomer ohybu nesmie byť menší ako 2,5 násobok priemeru lana. 

§ 17
Výplachové žriedlo

(1)	Výplachové čerpadlo musí byť vybavené poistným zariadením, ktoré sa musí uviesť do činnosti pri tlaku prevyšujúcom maximálny tlak, zodpovedajúci priemeru použitého valca. 
(2)	Na výplachovom čerpadle sa musí umiestniť tabuľka, na ktorej je uvedený priemer valca, maximálny tlak a kalibračné hodnoty poistných prvkov. 
(3)	Poistný prvok musí byť pre tento účel osobitne určený alebo vyrobený a označený. 
(4)	Pred uvedením čerpadla do chodu po výmene valcov sa musí obsluha presvedčiť, či poistný prvok zodpovedá priemeru valca. 
(5)	Výplachové čerpadlo musí byť vybavené tlakomerom s výrazným označením najvyššieho prípustného pretlaku čerpadla. Ak konštrukcia tlakomeru toto označenie nedovoľuje, musí mať tlakomer tabuľku s uvedením najvyššieho prípustného pracovného pretlaku čerpadla. 
(6)	Výplachové čerpadlo s pretlakom na 3 MPa musí byť vybavené zariadením na kompenzáciu tlakových rázov. 
(7)	Vývod od poistného ventilu musí byť vyhotovený tak, aby nebol nikto ohrozený unikajúcim výplachom. 
(8)	Na tlakovej časti čerpadla pod tlakom sa nesmú konať žiadne práce. 
(9)	Ak je výplachové čerpadlo ovládané diaľkovo, musí byť vybavené zariadením, ktorým je možné čerpadlo z diaľkového ovládania odpojiť. 

§ 18
Výplachové potrubie, hadice a rozvádzače výplachu

(1)	Na výplachovom potrubí pod tlakom sa nesmú konať žiadne práce. 
(2)	Výplachové potrubie nesmie prekážať voľnému prístupu k zariadeniam a východom. V miestach prechodov cez potrubie sa musia zriadiť prechodové plošiny alebo schody. 
(3)	Na výtlačnom potrubí sa musia inštalovať uzávery tak, aby bolo možné odpojiť jednotlivé čerpadlá od spojovacieho potrubia a čerpadlá medzi sebou. 
(4)	Menovitá svetlosť uzáverov a rozvádzača, ako i menovitý tlak, pre ktorý sú určené, si musia navzájom odpovedať. 
(5)	Uzávery sa musia umiestniť tak, aby sa mohli bezpečne ovládať. 
(6)	Rozvody výplachových čerpadiel musia umožňovať ich úplné odkalenie. 
(7)	Výtlačne potrubie musí mať zariadenie, umožňujúce uvedenie čerpadla do chodu bez zaťaženia a jeho postupný prechod na pracovný režim nezávisle od počtu čerpadiel. 
(8)	Výtlačné potrubie sa musí po každej oprave a vždy pred uvedením súpravy do chodu preukázateľne vyskúšať na maximálny prevádzkový tlak. 
(9)	Výplachová hadica musí byť na oboch koncoch zabezpečená proti pádu pri jej prípadnom roztrhnutí alebo vytrhnutí zo spojov. 
(10)	U vrtných súprav, pracujúcich v podmienkach s možnosťou tlakových prejavov
a)	na stojáku výplachovej hadice musí byť vo výške 1,2 m od podlahy (povaly) odbočka s uzáverom pre pripojenie potrubia od premývacieho alebo cementačného agregátu. 
b)	na výtlačnom potrubí musí byť odbočka s uzáverom pre možnosť začerpávania kvapaliny do medzikružia cez preventer, 
c)	výtlačné potrubie a stoják musia umožňovať pripojenie prístrojov na kontrolu tlaku a množstva výplachovej kvapaliny. Medzi tlakomerom a výtlačným potrubím musí byť zariadenie zabezpečujúce kontrolu funkcie tlakomeru a jeho výmeny. 

§ 19
Výplachová hlava

Výplachová hlava sa musí vhodným spôsobom zabezpečiť proti pádu. 

§ 20
Zariadenie na prípravu a čistenie vrtného výplachu

(1)	Odlučovače piesku (hydrocyklóny sa musia inštalovať tak, aby zabezpečovali ochranu obsluhy pred rozstrieknutím výplachu z odpadovej trysky. 
(2)	Uhly natáčania hydraulických miešacích zariadení (hydromonitorov) musia byť v horizontálnej i vertikálnej rovine obmedzené tak, aby prúd výplachu nesmeroval mimo priestor nádrže. 
(3)	Odplyňovač musí mať potrubie na odvod uvoľneného plynu na vzdialenosť určenú technologickým postupom. 
(4)	Vákuový odplyňovač musí mať regulátor podtlaku. 
(5)	Zariadenia na úpravu a čistenie výplachu pracujúce pod pretlakom alebo podtlakom, musia byť vybavené tlakomermi (vákuomermi), na ktorých sú vyznačené pracovné hodnoty tlaku alebo podtlaku.
(6)	Pri príprave výplachu v mechanickej miešačke sa zakazuje siahať do nej rukou alebo vsúvať náradie. Pri miešaní sa musí plniaci otvor na miešačke vhodne zabezpečiť. 
(7)	Počas prevádzky vibračných sít sa na ne nesmie vstupovať. 

§ 21
Kontrolné a meracie prístroje

(1)	Vrtná súprava, na ktorej možno vyvinúť ťah na háku vyšší ako 50 kN sa musí vybaviť zariadením na meranie ťahu v lane. 
(2)	Vrtná súprava určená na vŕtanie v miestach s predpokladaným výskytom horľavých plynov sa musí vybaviť kontinuálnymi indikátormi plynov, ktoré pred dosiahnutím hranice nebezpečnej koncentrácie5/ budú túto automaticky zvukovo i svetelne signalizovať. Umiestnenie snímačov indikátora nebezpečnej koncentrácie plynov určí organizácia v projekte vrtu. 
(3)	Rozsah vybavenia vrtnej súpravy ďalšími kontrolnomeracími prístrojmi určí organizácia v projekte vrtu. 

§ 22
Kliešte

(1)	V prípadoch určených v pokynoch musia byť kliešte na zoskrutkovanie, doťahovanie a rozskrutkovanie vrtných tyčí (rúrok), záťažiek, pažníc, čerpacích rúrok a iných častí kolón zavesené na oceľových lanách vo vodorovnej polohe a vybavené vyvažovacím zariadením. Protizávažie musí byť postavené tak, aby sa vo svojej krajnej polohe nedotýkalo plošiny; jeho dráha sa musí zabezpečiť tak, aby nemohlo dôjsť k úrazu. 
(2)	Pri mechanickom zoskrutkovanie vrtných tyčí, záťažiek, pažníc, čerpacích rúrok a iných častí kolón pomocou navijaku sa musí lano upevniť na ramene klieští bez zbytočných spojovacích článkov. 
(3)	Pri použití pneumatických, hydraulických a iných mechanizmov na zoskrutkovanie a rozskrutkovanie sa musia na kliešťach použiť oceľové laná. 
(4)	Na doťahovanie a uvoľňovanie závitových spojov záťažiek s väčším priemermi ako 203 mm sa nesmú používať navijaky. 
(5)	Po upnutí klieští a počas vyvodzovania krútiaceho momentu je zakázané zdržiavať sa v okruhu pohybu klieští. 
(6)	Pri práci s navijakom, pneumatickým alebo hydraulickým odtrhovačom musia byť druhé kliešte vybavené oceľovým lanom, bezpečne upevneným ku konštrukcii veže. 

§ 23
Elevátory

Závlačky, ktoré zabraňujú vypadnutiu závesu (strmeňov) elevátora, musia mať priemer aspoň 80 % priemeru otvoru a musia sa zabezpečiť proti vypadnutiu. 

§ 24
Výťažník

(1)	Koniec lana sa musí bezpečne spojiť s okom výťažníka, prípadne s iným náradím, a to najmenej troma zoskrutkovanými svorkami. Slučka lana sa musí vybaviť srdcovkou alebo iným rovnocenným zariadením. 
(2)	Výťažník musí pred použitím prehliadnuť určený pracovník. 

III. oddiel
V ý k o n    v r t n ý c h    p r á c

§ 25
Začatie vrtných prác

(1)	Vlastné vŕtanie sa smie začať až po prevzatí súpravy a v súlade so schváleným projektom. Prevzatie vrtnej súpravy sa uskutoční: 
a)	pri vrtoch s predpokladaným výskytom plynu alebo kvapalín a u vrtov hlbších ako 650 m na základe odborného posúdenia komisiou; vedúceho a členov komisie určí vedúci organizácie, 
b)	pri iných vrtoch podľa technologického postupu. 
(2)	O prevzatí vrtnej súpravy podľa odseku 1 sa musí napísať zápis s vyjadrením o jej spôsobilosti na vrtné práce. Zápis musí byť na pracovisku vždy k dispozícii. 
(3)	Pred začatím vrtných prác musí byť osádka vrtnej súpravy oboznámená i s projektom vrtu (vrátane jeho zmien a doplnkov), ktorý musí byť na pracovisku. 
(4)	Nie je dovolené vykonávať vrtné práce, pokiaľ nie je osádka smeny úplná. 
(5)	Len v nevyhnutných prípadoch smie určený technik povoliť na dobu jednej smeny na vrtbe pri zníženom počte osádky tie práce, pri ktorých toto zníženie neohrozuje bezpečnosť. Toto povolenie je podmienené vykonaním vhodnej úpravy pracovných postupov a musí sa zaznamenať do vrtného denníka. Práce pri zníženom počte pracovníkov sa nesmú úkolovať. 

§ 26
Vŕtanie so vzduchovým výplachom

(1)	Pri použití vzduchového výplachu musí byť ústie vrtu vybavené tesniacou hlavou alebo vhodným odsávacím zariadením. Prachová drvina sa musí odvádzať na vhodné miesto a tam zneškodňovať. 
(2)	Keď sa predpokladá vo vrte výskyt plynu, musí organizácia určiť vhodné opatrenia. 

§ 27
Zapúšťanie a vyťahovanie náradia

(1)	Zoskrutkovanie a rozskrutkovanie náradia (záťažiek, vrtných tyčí, dlát a pod.) sa musí vykonávať vhodnými kľúčmi, pričom náradie musí byť spoľahlivo zavesené a vrátok zaistený v zabrzdenej polohe. 
(2)	Pri vyťahovaní alebo spúšťaní náradia do vrtu sa ho nesmie nikto dotýkať rukami. Pridržiavať záťažku alebo baranidlo rukami pri zarážaní pažníc je zakázané. Tak isto sa nesmie pridržiavať jadrovka pri vyberaní jadra alebo kontrolovať rukou poloha jadra v jadrovke, dokiaľ nie je jadrovka položená. 
(3)	V ohrozenom priestore pod zdvihnutým a nezabezpečeným náradím sa nesmie nikto zdržovať. 
(4)	Závesné (zverné) kliny záťažiek musia mať kužeľ zodpovedajúci kužeľu vložiek rotačného stola. 
(5)	Pri vyťahovaní náradia, prípadne pri vťahovaní náradia do veže na jednoduchom lane sa horný koniec vyťahovaného náradia nesmie priblížiť ku kladnici na menšiu vzdialenosť ako 1 m. 
(6)	Keď sa vrtné tyče alebo iný rúrový materiál ukladajú vodorovne, treba ich ukladať na dostatočne pevné mostíky a zabezpečiť proti skĺznutiu. Pri ukladaní do vrstiev sa musia vkladať medzi vrstvy vhodné vložky napr. dosky, hranoly). 
(7)	Keď sa vŕta bez vrtnej veže, nesmie dĺžka tyče presiahnuť 4 m. 
(8)	Náradie sa smie doťahovať len na to určenými kľúčmi alebo kliešťami. Podmienky pre prípadné používanie nastavovaných kľúčov sa musia určiť v pokynoch. 
(9)	Podkladacia vidlica musí byť konštruovaná tak, aby vždy presahovala cez používanú hlavu pažnice, prípadne chytacieho otvoru rámu súpravy a aby otvor vidlice presne doliehal do zárezu spojníka alebo tyče. Podchytávať tyče zdvihákom je zakázané. 
(10)	Ťažké náradie sa nesmie ručne vyťahovať na pracovnú plošinu; v prípade, že sa náradie stavia do veže, treba ho spoľahlivo zabezpečiť (proti prádu, prevráteniu a pod.). 
(11)	Na vrtoch s nebezpečím výronu plynu alebo kvapaliny sa musí: 
a)	pri zapúšťaní náradia, vŕtaní a preplachovaní sledovať stav a množstvo výplachu vytekajúceho z vrtu, 
b)	pri ťahaní náradia z vrtu pravidelne doplňovať výplach. 
Interval doplňovania výplachu musí byť určený v technologickom postupe. 

§ 28
Hydraulické zdviháky

(1)	Keď je potrebné zdvíhať väčšou silou, ako je dovolené zaťaženie veže, treba použiť hydraulické zdviháky. Keď sa má hydraulickými zdvihákmi napínať vrtné náradie alebo zdvíhať iné bremeno zavesené na kladkostroji vrtného vrátku, musí sa pred spustením hydraulických zdvihákov odstaviť vrtný vrátok vypnutím prívodu energie i spojky a uvoľniť jeho lano. 
(2)	Čerpadlo musí mať tlakomer a musí byť umiestnené mimo vrtu, ak nie je priamo spojené so zdvihákom. 
(3)	Oba piesty hydraulických zdvihákov musia byť medzi sebou pevne spojené konopným lanom. 
(4)	Všetky spoje tlakového potrubia sa musia starostlivo prehliadnuť. S poškodenými hydraulickými zdvihákmi (nerovnomerné zdvíhanie piestov a pod.) sa zakazuje pracovať. Je zakázané vyrovnávať zdvih piestov vkladaním vložiek. 
(5)	Zdvih piestov pri napínaní náradia nesmie presahovať ¾ ich dĺžky. 
(6)	Pri práci so zdvihákom treba starostlivo pozorovať tlakomer. Použitie piestov pre určitý tlak sa musí riadiť podľa návodu výrobcu. 
(7)	Nie je prípustné prudko znižovať tlak odskrutkovaním zátky pre vypúšťanie kvapaliny. 
(8)	Zdviháky musia mať pevné kovové oká alebo držadlá. 
(9)	Hneď ako začnú hydraulické zdviháky napínať náradie, musia všetci členovia osádky opustiť pracovnú povalu, s výnimkou tých, ktorý obsluhujú čerpadlá a pracovníka vykonávajúceho stály dozor. 
(10)	Práca s hydraulickými zdvihákmi sa musí vykonávať pod stálym dozorom. 

§ 29
Vŕtanie

(1)	Pri vŕtaní sa nesmie pracovať s upínacou hlavou s vyčnievajúcimi skrutkami. 
(2)	V prípade vypnutia elektrického osvetlenia sa musí vrtné náradie, ktoré je na dne vrtu nadvihnúť a nesmie sa zastaviť cirkulácia výplachu. 
(3)	Na vrtbe na miestach určených organizáciou musia byť k dispozícii najmenej tri prenosné akumulátorové svietidlá, ktoré sú schopné prevádzky. Keď ide o pracovisko s nebezpečím výbuchu, svietidlá musia zodpovedať tomuto prostrediu. 
(4)	Pri uťahovaní alebo uvoľňovaní skrutiek upínacej hlavy na vretene musí byť páka spojky vypnutá; zapínacia páka vretena a riadiaca páka rýchlosti musí by v nulovej polohe (neutrál). Pri uťahovaní alebo uvoľňovaní skrutiek hornej hlavy vretena nesmie pracovník stáť na konštrukcii súpravy, ale musí stáť na vhodne upravenej plošine. 
(5)	Pre vrty s nebezpečím výronu plynu alebo kvapalín platí: 
a)	vlastné vŕtanie sa nesmie po zapustení nového vrtného náradia začať skôr, kým sa vrt neprepláchne. Čas a spôsob preplachovania sa musia určiť v technologickom postupe. 
b)	v priebehu vŕtania musia byť na pracovnej plošine najmenej dvaja pracovníci. 

§ 30
Paženie a cementácia

(1)	Vodonosné, naftonostné a plynonostné horizonty sa musia izolovať podľa projektu vrtu. 
(2)	V čase zapúšťania kolóny pažníc musí vrátok obsluhovať predák. 
(3)	Pri pažení musí byť čap v pažnicovej hlave zabezpečený poistkou. 
(4)	Pri zapúšťaní pažníc a odpažovaní sa musí použiť otočný záves na zavesenie pažníc. 
(5)	Na vrtoch, kde dochádzalo v priebehu vŕtania k tlakovým prejavom sa musí pažiť pri použití zodpovedajúceho uzáveru ústia vrtu (preventra a pod.).
(6)	Na cementáciu pažnicových kolón a cementových mostíkov sa smie použiť len cement s určeným časom tuhnutia. Pred cementáciou sa musia overiť jeho požadované vlastnosti. 

§ 31
Uvoľňovanie baranidlom

(1)	Pri uvoľňovaní pažníc alebo náradia baranidlom sa musí baranidlo zabezpečiť na tyčiach tak, aby pri pretrhnutí lana nespadlo dolu. 
(2)	Osádka, ktorá zdvíha baranidlo, musí byť mimo vrtnej veže. 

§ 32
Čerpacie stanice na vodu

(1)	Čerpacia stanica na vodu musí byť chránená pred zásahom nepovolanej osoby. 
(2)	Piestové čerpadlo musí mať na výtlačnej strane uzatvárací posúvať a poistný ventil; rotačné čerpadlo musí mať uzatvárací posúvať a spätnú klapku. 

IV. oddiel
O s o b i t n é   u s t a n o v e n i a   p r e   v r t y
s   p r e d p o k l a d a n ý m   v ý s k y t o m   p l y n u,   r o p y
a   v o d y   p o d   t l a k o m

§ 33
Inštrukcie

(1)	Vedúci organizácie musí vydať inštrukcie na zmáhanie tlakových prejavov vo vrtoch a otvorených erupcií.
(2)	V lehotách určených organizáciou musia byť všetci členovia vrtných osádok prakticky cvičení v postupe pri zmáhaní tlakových prejavov a otvorených erupcií.

§ 34
Opatrenia na predchádzanie erupciám

(1)	Vrty s predpokladaným výskytom plynu, ropy alebo vody pod tlakom musia byť zapažené dostatočne dlhou úvodnou kolónou pažníc a vybavené vhodným protierupčným zariadením. Špecifikáciu protierupčného zariadenia určuje organizácia. 
(2)	Ak sa v projekte predpokladá navŕtanie obzorov nasýtených plynom pod vyšším tlakom, ako je hydrostatický tlak, musí byť ústie vrtu vybavené takým protierupčným zariadením, ktoré umožní ústie vrtu uzavrieť v čase kratšom ako jedna minúta. 
(3)	Na zvládnutie tlakových prejavov musí byť ústie vrtu vybavené tak, aby bolo možné začerpávať výplach do priestoru medzikružia tvoreného pažnicami a vrtným náradím i odpúšťať z priestoru tohto medzikružia. Tlakový rozvod musí byť vybavený spoľahlivými tlakomermi a regulovateľnými tryskami. 
(4)	Protierupčné zariadenie sa musí dať ručne ovládať z priestoru mimo konštrukcie veže. Ovládacie kolesá (volanty) musia byť označené v súlade s usporiadaním uzáverov na ústí vrtu. Ovládacie koleso (volant) plného uzáveru musí byť označené červenou farbou. Diaľkové ovládanie protierupčných uzáverov musí byť možné z určeného stanovišťa i z ovládacej stanice. 
(5)	Za prevádzkyschopný stav protierupčného zariadenia zodpovedá určený technik. 
(6)	Ústie vrtu sa musí kontrolovať 
a)	na uzavretie
1.	čeľusťové preventre pri každej výmene dláta, 
2.	univerzálne preventre podľa projektu vrtu, 

b)	na tlak predpísaný v projekte vrtu
1.	po montáži ústia vrtu, 
2.	po každej oprave alebo výmene čeľustí uzáveru, 
3.	po zmáhaní tlakového prejavu, 
4.	periodicky v lehotách určených projektom vrtu, resp. inštrukciami vydanými 
podľa § 33. 
(7)	Výsledok každej kontroly ústia vrtu sa musí zapísať do vrtného denníka. 
(8)	Pri ťahaní náradia z vrtu sa musí vrt doplňovať výplachom v súlade s projektom vrtu. 
(9)	Keď dôjde k tlakovému prejavu, t. j. k zvýšenému výtoku výplachu z vrtu, musí sa prerušiť výkon prác a ďalší postup sa riadi inštrukciami vydanými podľa § 33. 
(10)	Na vrtoch, kde je nebezpečie výronu plynu, ropy a pod., musí byť k dispozícii zásoba vhodného výplachu a zaťažkávadiel podľa projektu vrtu. 

§ 35
Zdolávanie otvorenej erupcie

(1)	Keď dôjde k otvorenej erupcii plynu alebo ropy, musí sa zastaviť chod spaľovacích motorov. Ďalšie použitie spaľovacích motorov je prípustné len po preverení koncentrácie horľavých plynov a po vykonaní opatrení zamedzujúcich vznietenie horľavých plynov činnosťou motorov. 
(2)	Pri otvorenej erupcii sa musí vypnúť prívod elektrickej energie k osvetleniu ohrevom a k iným agregátom, ktoré by mohli byť príčinou vzniku výbuchu. Na osvetlenie pracoviska sa smú použiť len svietidlá vo vyhotovení pre priestory s nebezpečenstvom výbuchu. 
(3)	Pri väčších plynových prejavoch alebo pri otvorenej erupcii, sa nesmie v okruhu nebezpečného dosahu plynu, najmenej však do 150 m od miesta výronu používať otvorený oheň a svetlo, fajčiť, pracovníci nesmú používať okovanú obuv ani odev, náradie, zariadenie a pomôcky z hmôt, ktoré sú nebezpečné nahromadením elektrostatickej energie a iskrením. Ohrozený priestor sa musí uzavrieť hliadkami. 
(4)	Ďalší zásahový postup musí byť v súlade s havarijným plánom. 
(5)	Pre vŕtanie v oblastiach s nebezpečím výronu nedýchateľných alebo zdravie ohrozujúcich plynov či výparov, musí vedúci organizácie v spolupráci s príslušnými orgánmi, najmä s orgánmi hygienickej služby vydať osobitné inštrukcie. 
(6)	Pri nezlikvidovanej erupcii musí organizácia určiť osobitné opatrenia po dohode s príslušnými orgánmi. 

V. oddiel
O s o b i t n é   u s t a n o v e n i e   p r e   v r t n é
p r á c e   v   p o d z e m í

§ 36
Prieskumné vŕtanie v podzemí

(1)	Organizácia musí určiť v projekte vrtu rozmery vrtnej komory a komína, vrátane dostatočného priestoru (manipulačná chodba a pod.) na uskladňovanie vrtného jadra a ostatného potrebného materiálu, podľa použitého typu vrtnej súpravy a zariadenia, ako aj spôsob odvádzania výplachu. 
(2)	Technologický postup pre vrtné práce v podzemí musí tiež zohľadňovať špecifické podmienky výkonu týchto prác v nadväznosti na ostatnú činnosť v podzemí. 
(3)	U všetkých prieskumných vrtov, kde je možné predpokladať vodonosný horizont sa musí vytýčenie urobiť podľa možnosti v neporušenej hornine. 
(4)	Vlastné vŕtanie sa smie začať až po prevzatí vrtnej súpravy a v súlade so schváleným projektom. Prevzatie vrtnej súpravy sa uskutoční:
a)	u vrtov s predpokladom výronu plynov alebo kvapalín a u vrtov hlbších ako 100 m na podklade odborného posúdenia komisiou, ktorej vedúceho i členov určí vedúci organizácie, 
b)	u iných vrtov podľa technologického postupu podľa odseku 2. 
(5)	Vrtné tyče musia byť zabezpečené proti vypadnutiu z vrtu. 
(6)	Nosníky hornej kladky musia byť obojstranne votknuté v dĺžke najmenej 0,4 m na každej strane do neporušenej horniny a riadne upevnené. Na pracovisku musí byť vyvesená tabuľka s označením maximálneho dovoleného zaťaženia hornej kladky. 
(7)	V komíne, ktorý nahradzuje vrtnú vežu sa musí umožniť bezpečný prístup k hornej kladke. 
(8)	Výplach z vrtu sa musí odvádzať tak, aby neohrozoval bezpečnosť osádky. 

VI. oddiel
O s o b i t n é   u s t a n o v e n i a   p r e   v e ľ k o p r i e m e r o v é 
v r t y  ,   o   j a z d e   ľ u d í   a   d o p r a v e
v   p r i e b e h u   v r t n ý c h   p r á c

§ 37
Jazda ľudí

(1)	Jazda ľudí je dovolená len vo veľkopriemerovom zapaženom vrte. 
(2)	Pred vstupom pracovníkov do vrtu alebo pred začatím jazdy ľudí sa musí preveriť zdravotná nezávadnosť ovzdušia. Spôsob zisťovania nezávadnosti ovzdušia musí určiť organizácia v technologickom postupe. 
(3)	Všetci zúčastnení na jazde musia byť oboznámení s podmienkami jazdy a s významom všetkých používaných návestí. 

§ 38
Zariadenie pre jazdu ľudí a dopravu

Rozsah vybavenia zariadenia pre jazdu ľudí a dopravu vo veľkopriemerovom vrte určí podľa jeho hĺbky, prierezu, charakteru a intenzity prevádzky už v štádiu projektovej prípravy orgán nadriadený organizácii. Tento orgán rozhodne po predchádzajúcom súhlase príslušného obvodného banského úradu už v tomto štádiu aj tom, ktoré ustanovenia bezpečnostného predpisu pre zvislú dopravu a chôdzu sa musia dodržať pri jazde ľudí a doprave vo veľkopriemerovom vrte, s prihliadnutím na rozsah, charakter a intenzitu prevádzky týchto zariadení. 

T R E T Í D I E L

ŤAŽBA, DOPRAVA, ÚPRAVA A SKLADOVANIE PLYNOV 
A KVAPALÍN

§ 39
Všeobecné ustanovenie

V miestach s nebezpečím výbuchu alebo zapálenia plynu, resp. kvapaliny sa nesmie používať otvorený oheň a svetlo, fajčiť a pracovníci nesmú používať okovanú obuv ani odev, náradie, zariadenie a pomôcky z hmôt, ktoré sú nebezpečné nahromadením elektrostatickej energie a iskrením. 

I. oddiel
Č e r p a c i e   p o k u s y

§ 40
Všeobecné ustanovenia

(1)	Pre čerpacie pokusy a ich prípravu musí organizácia vypracovať projekt, ktorý podľa potreby upresní v technologickom postupe.
(2)	Ak projekt nepredpokadá otvorenie obzoru s ropou, plynom alebo vodou pod tlakom, stanovia sa podmienky pre čerpacie pokusy v technologickom postupe. 
(3)	Pre testerovanie musí vedúci organizácie vykonávacúcej testerovanie vydať inštrukcie, odsúhlasené organizáciou, pre ktorú sa testerovacie práce vykonávajú. 

§ 41
Príprava na čerpací pokus v nezapaženom vrte

(1)	Vrt musí byť naplnený až po ústie výplachom, ktorého hodnoty sú predpísané projektom vrtu a musí byť úplne umŕtvený. Na vrtbe musí byť zásoba výplachu v množstve stanovenom v technologickom postupe pre daný pokus. 
(2)	Pripravenosť vrtu na zapustenie testera potvrdzuje svojim podpisom vedúcemu testerovacej skupiny určený technik. 
(3)	Za dodržiavanie technologického postupu pri testerovaní zodpovedá vedúci testerovacej skupiny, a to v čase od začiatku montáže testera po ukončenie demontáže, až po jeho vytiahnutie z vrtu. 
(4)	Ústie vrtu musí byť zabezpečené preventrami s čeľusťami zodpovedajúcimi priemeru vrtných tyčí, na ktorých je tester zapúšťaný do vrtu. Ústie kolóny vrtných tyčí sa musí vybaviť uzáverom, ktorého konštrukcia a typ musia vyhovovať predpokladaným tlakom vo vrte. 
(5)	Pred zapúšťaním testera treba skontrolovať rozmiestnenie a pohotovosť indikátorov plynu a protipožiarnych prostriedkov na ich bezprostredné použitie. 
(6)	Pri usadzovaní testera musí byť v pohotovosti čerpadlo súpravy na prípadné doplňovanie medzikružia, prípadne na umŕtvenie vrtu výplachom. 
(7)	Pri ťahaní testera treba dbať najmä na doplňovanie medzikružia výplachom a na sledovanie jeho hladiny. 

§ 42
Príprava na čerpací pokus v zapaženom vrte alebo sonde

(1)	Po prečistení vrtu alebo sondy (ďalej len „sonda“) do stanovenej hĺbky sa musí vyskúšať hermetičnosť pažnicovej kolóny. Spôsob a vykonanie skúšky hermetičnosti určí organizácia v technologickom postupe. 
(2)	Ak to vyžaduje charakter sondy a čerpacích pokusov v nej, musí organizácia vypracovať samostatný projekt čerpacieho pokusu. 
(3)	Ústie sondy sa musí už pred perforáciou vybaviť uzáverom zodpovedajúcim charakteru skúšaného obzoru a spôsobu jeho otvorenia. Ostatné povrchové zariadenia musia zodpovedať projektu čerpacieho pokusu a musia umožňovať kontrolovateľný priebeh čerpacieho pokusu a bezpečné umŕtvenie sondy. 
(4)	Sonda musí byť zaplnená médiom, ktorého hodnoty sú určené v projekte čerpacieho pokusu. 
(5)	Sondu pripravenú na perforáciu odovzdáva písomne určený technik vedúcemu perforačnej skupiny, ktorý ďalej riadi perforačné práce. 
(6)	Zariadenie na ústí sondy musí umožňovať bezpečné a presné meranie tlakov v stúpačkách i v medzikruží ťažobnej kolóny, prípadne i v ďalších medzikružiach. 
(7)	Pri zapúšťaní vrtných alebo ťažobných rúrok musí byť vždy pripravený otvorený uzáver na umožnenie zvládnutia prípadného výronu. 

§ 43
Vyvolávanie a overovanie prítoku z obzoru

(1)	Spôsob vyvolávania prítoku do sondy ustanoví technologický postup vydaný organizáciou. Technologický postup musí zohľadňovať charakter skúšaného horizontu a spôsob jeho otvorenia. 
(2)	Pri odpúšťaní kvapaliny sa musí výtok usmerniť do výplachových jám alebo nádrží; plyn sa musí odviesť do bezpečnej vzdialenosti a potrubia sa musia riadne upevniť. 
(3)	Piestovanie v ťažobných alebo vrtných rúrkach, i pri použití pakra, prípadne testera je prípustné iba vtedy, keď sa ústie rúrok zabezpečí vhodným uzáverom s vložkou z neiskriaceho materiálu. 
(4)	Pokiaľ sa na vyvolanie prítoku použije plynová náplň alebo náplň z kvapaliny s nízkou mernou hmotnosťou, náplň sa musí z ťažobných alebo vrtných rúrok vypúšťať plynule cez regulovateľnú trysku. 

§ 44
Intenzifikáciu prítoku

(1)	na každú intenzifikáciu prítoku musí organizácia vopred vydať technologický postup, v ktorom sa má zohľadniť aj ochrana verejných záujmov. Tieto práce sa považujú za práce so zvýšeným nebezpečenstvom. 
(2)	Rozmiestnenie čerpadlových agregátov musí zabezpečovať prehľadné umiestnenie tlakových potrubí ku kolektoru. Každý agregát musí mať vlastné potrubie ku kolektoru. 
(3)	Vývoj tlakov sa musí sledovať počas celej operácie a čerpacie zariadenie to musí bezpečne umožňovať. 
(4)	Tlaková skúška čerpacích agregátov a potrubia je prípustná len čistou vodou. 
(5)	V priebehu zatláčania intenzifikačných kvapalín do sondy je zakázané zdržovať sa v okolí ústia sondy a tlakových potrubí. 

II. oddiel
Z a r i a d e n i e   p r e   ť a ž b u,  d o p r a v u,  ú p r a v u
a   s k l a d o v a n i e   p l y n o v   a l e b o   k v a p a l í n

§ 45
Všeobecné ustanovenie

(1)	Pre prevádzku zariadení na ťažbu, dopravu, úpravu a skladovanie plynov alebo kvapalín musí organizácia vypracovať technologický postup. Pre výskum sond musí organizácia tiež vydať technologický postup. 
(2)	Parné predohrevy, dripy, výmenníky tepla a filtre sa považujú za súčasť potrubia. 
(3)	Glykolové filtre sa môžu rozoberať až po znížení tlaku v nich na tlak atmosferický. 
(4)	Pre plynové a elektrické zariadenia platia aj ustanovenia III. Oddielu tohto dielu a ustanovenia šiesteho dielu. 
(5)	Na všetkých strediskách ťažby ropy, zemného plynu a skladovania plynu (zemného plynu a svietiplynu) musí byť k dispozícii schéma zapojenia príslušného zariadenia. Za stredisko sa v tomto zmysle považuje aj samostatná sonda, pokiaľ sa priamo pri nej uskutočňuje úprava ropy alebo plynu. 

§ 46
Sondy

(1)	Ústie každej sondy sa musí vybaviť uzáverom, ktorý musí zodpovedať charakteru a tlakovým pomerom v sonde. Ústie ťažobných sond musí umožňovať odber vzoriek. 
(2)	Každý uzáver sa musí podrobiť skúške pevnosti, tesnosti a funkčnej spoľahlivosti. Skúška 
a)	pevnosti sa vykonáva hydraulicky v dielenských podmienkach. Skúšobný tlak sa pri menovitom tlaku uzáverov do 70 MPa musí rovnať dvojnásobku menovitého tlaku; pri uzáveroch nad 70 MPa 1,5 násobku menovitého tlaku. 
b)	tesnosti a funkčnej spoľahlivosti sa musí vykonať po každej montáži uzáveru na ústí sondy na očakávaný prevádzkový tlak. Spôsob konania týchto skúšok stanoví organizácia. Výsledky skúšok sa musia zaznamenávať. 
(3)	Pre možnosť merania tlaku v medzikruží a v ťažobných rúrkach sa musí produkčný kríž vybaviť ihlovými ventilmi na pripojenie tlakomerov. 
(4)	V prípade poruchy v produkčnom kríži, ktorú nemôže obsluha sama opraviť, treba sondu uzavrieť a poruchu oznámiť najbližšiemu nadriadeného technikovi. 
(5)	Zariadenie na ústí sond pod tlakom sa nesmie rozoberať. 
(6)	Technologické zariadenie ťažobnej sondy treba usporiadať tak, aby sonda zostala prístupná z troch strán. 
(7)	V okruhu 15 m od ústia sondy sa smie umiestniť len technologické zariadenie potrebné pre ťažbu. 
(8)	Menovitý tlak rúrových prípojok sa nesmie v prevádzke prekročiť. 
(9)	Sondy treba viditeľne číselne označiť a vybaviť predpísanými výstražnými tabuľkami. 
(10)	Poistné ventily a ostatné zabezpečovacie zariadenia sa musia pravidelne kontrolovať v lehotách určených organizáciou. Výsledky kontrol sa musia zaznamenávať. 
(11)	Sondy pod tlakom sa musia ohradiť alebo inak zabezpečiť a pravidelne kontrolovať. V ohradenom priestore a najmenej 1 m za ohradeným priestorom treba odstraňovať porast a iné horľavé látky. 
(12)	Všetky práce na sondách, ktoré vyžadujú demontáž ústia sa môžu začať až po vyrovnaní tlaku v sonde s atmosferickým tlakom. Na sondách s nebezpečenstvom silnejších výronov plynu alebo kvapaliny sa môžu práce začať až po umŕtvení sondy. 

§ 47
Podzemné opravy sond

(1)	Na vykonanie zložitých alebo neobvyklých podzemných opráv sond musí organizácia vypracovať projekt. 
(2)	Pred začatím podzemnej opravy sondy sa musí prehliadnuť: 
a)	zdvíhacia konštrukcia, jej usadenie, ukotvenie a dostredenie, 
b)	zariadenie a náradie, 
c)	kladkostrojové lano, uchytenie mŕtveho konca a upevnenie lana na bubon vrátku, 
d)	pracovisko, pracovná plocha, osvetlenie pracoviska a pod. 
(3)	Zistené závady sa musia pred začatím prác odstrániť. 
(4)	Pred zapúšťaním a vyťahovaním čerpacích rúrok (stúpačiek) musí byť pripravený otvorený uzáver pre prípad výronu. Uzáver sa nemusí používať na tých ložiskách a sondách, kde nehrozí nebezpečie výronu plynu alebo ropy. O tom rozhodne organizácia. 
(5)	Na rozskrutkovanie tiahlic pri zaklinení piesta sa musí použiť bezpečný kruhový kľúč. 
(6)	Pri odskrutkovávaní upchávkovej tyče a pri jej spojovaní s tiahlicami sa musí upchávková hlava dostatočne zabezpečiť proti skĺznutiu. 
(7)	Na sondách s nebezpečím výronu treba pri vyťahovaní stúpačiek sondu priebežne doplňovať určenou kvapalinou. 
(8)	V prípade neočakávaného vypnutia osvetlenia v čase vyťahovania alebo zapúšťania tiahlic a stúpačiek treba ich posadiť na elevátor a ďalšie práce prerušiť. Ak hrozí nebezpečenstvo výronu, musí sa sonda doplňovať určenou kvapalinou alebo uzatvoriť. 
(9)	Po skončení prác je zakázané ponechať kladkostroj zavesený. 
(10)	Kde je nebezpečie prekročenia dovoleného zaťaženia, musí sa používať indikátor hmotnosti (tonometer). Ak má byť pri týchto prácach zdvíhacie zariadenie mimoriadne namáhané, musí odborník, ktorého určí organizácia zistiť, či je zariadenie dostatočne dimenzované, najmä pokiaľ ide o pevnosť jednotlivých častí. Pred začatím týchto prác a po ich skončení sa musia prehliadnuť všetky časti zariadenia, ktoré budú alebo boli mimoriadne namáhané. Výsledky prehliadok sa musia zaznamenať. Takého práce treba považovať za práce so zvýšeným nebezpečenstvom. 

§ 48
Prevádzkové objekty

(1)	Prevádzkové objekty sa musia umiestniť v priestore bez nebezpečia výbuchu, 
(2)	Keď sú v prevádzkových objektoch inštalované meracie a kontrolné prístroje, do ktorých je privádzaný plyn, musia sa odfukové rúrky vyviesť von z miestností tak, aby sa plyn nemohol vracať a to ani zriedený. Kontrola tesnosti spojov meracích prístrojov sa musí robiť najmenej raz za týždeň v prípade, že sa zabezpečí nepretržité vetranie alebo detekcia najmenej jedenkrát za mesiac. Každá kontrola tesnosti a oprava sa musí zaznamenávať. 

§ 49
Odber vzoriek plynu

	Tlak v stúpačkách i v medzikruží pri odbere vzoriek sa musí priebežne kontrolovať. 

§ 50
Ťažba samotokom, stlačeným plynom alebo vzduchom

		Pri manipulácii s produkčným krížom musí byť hlavný uzáver trvale otvorený; pracovať sa môže zásadne len s bočnými uzávermi. Hlavný uzáver sa smie použiť len vo výnimočných prípadoch. 

§ 51
Ťažba hlbinnými čerpadlami

(1)	Zariadenie na ústí sondy musí dostatočne tesniť, umožňovať hermetické uzatvorenie sondy, hermetický odber plynu z medzikružia a meranie tlaku v medzikruží.
(2)	Pokiaľ sa plyn z medzikružia sondy vypúšťa v priebehu ťažby voľne do atmosféry, musí sa to diať cez rúrku s vývodom minimálne 3 m nad úrovňou terénu. 
(3)	Na čerpacom kozlíku sú v priebehu prevádzky zakázané akékoľvek práce, ako i zdržovanie sa pod vahadlom kozlíku. 
(4)	Kozlíky s automatickým ovládaním musia byť zreteľne označené. 

§ 52
Čerpacie kozlíky

(1)	Pri montáži čerpacích kozlíkov sa musia všetky zdvíhané časti pripevniť k zdvíhaciemu lanu tak, aby sa zamedzilo ich uvoľneniu alebo zošmyknutiu. 
(2)	Ako vahadlové protizávažie čerpacích kozlíkov sa môže použivať len závažie vyrobené na tento účel a na vahadlo bezpečne upevnené. 
(3)	V najnižšej polohe vahadla musí byť medzi závesom upchávkovej tyče a hornou časťou tesniacej hlavy vzdialenosť najmenej 20 cm. 
(4)	Čerpací kozlík sa musí pred uvedením do prevádzky riadne ukotviť. 

§ 53
Lyžicovanie

(1)	Priemer použitej lyžice musí byť aspoň o 25 % menší ako vnútorný priemer ťažobnej kolóny. 
(2)	Nie je prípustné ponechať lyžicu na počve sondy dlhší čas v pokoji. 
(3)	Pri lyžicovaní sa musí zamedziť treniu lyžicovacieho lana o konštrukciu veže a ústie sondy. 
(4)	Rýchlosť zapúšťania lyžice do sondy treba prispôsobiť tak, aby pri dosiahnutí hladiny nedochádzalo na lane k vytváraniu slučiek. 
(5)	Pri zapúšťaní a ťahaní lyžice je zakázané zdržovať sa v blízkosti ústia sondy. 
(6)	Ústie sondy sa musí pri prerušení prác spoľahlivo zabezpečiť proti pádu predmetov do sondy. 

§ 54
Deparafinácia

(1)	Pri mechanickej deparafinácii ťažobných rúrok v sonde sa musí ústie sondy zabezpečiť lubrikačnou hlavou a škrabák do sondy postupne zapúšťať tak, aby nedošlo k vytvoreniu uzlov a k pretrhnutiu drôtu. 
(2)	Pri deparafinácii horúcou ropou, horúcou vodou, prípadne parou musia pracovníci používať vhodné osobné ochranné pracovné prostriedky. 
(3)	Pri likvidácii zátky v potrubí nesmie tlak čerpacieho agregátu prestúpiť hodnotu menovitého traku potrubia. 

§ 55
Druhotné ťažobné metódy

(1)	Pred použitím druhotných ťažobných metód musí organizácia vypracovať projekt. Technologický postup pre druhotné ťažobné metódy musí zohľadňovať tiež druh použitého vtlačeného média a špecifické vlastnosti ložiska. 
(2)	Tlačné potrubie sa musí vybaviť dvoma uzávermi, a to jedným pri tlakovom agregáte alebo rozdeľovači a druhým pri sonde; medzi týmto a sondou sa musí zabudovať spätná klapka. 
(3)	Tlaky i vtláčané množstvo média sa musia merať. 

§ 56
Termické ťažobné metódy

(1)	Pre použitie termických ťažobných metód musí organizácia vypracovať projekt. 
(2)	Zapaľovanie ložiska sa musí vykonávať podľa technologického postupu vydaného organizáciou. 
(3)	Montáž zapaľovacieho zariadenia sa musí vykonať podľa návodu výrobcu. 
(4)	Potrubie privádzajúce bezkyslíkový plyn vo fáze vyhrievania musí mať posúvač pre úplné vypustenie plynu v úseku pred uzatváracím posúvačom na sonde. 
(5)	Vzduch sa môže vpustiť do zapaľovanej sondy až po vypnutí zapaľovacieho zariadenia, zastavení prívodu bezkyslíkového plynu a po jeho úplnom vypustení z prívodného potrubia pred vstupom do sondy. 
(6)	Ak obsluhuje bezkyslíkový plyn zložky reagujúce s kyslíkom (napr. metán), môže sa začať s vytláčaním vzduchu do vyhriatej sondy, až po vpustení dusíka alebo iného inertného plynu nereagujúceho s kyslíkom v množstve určenom v technologickom postupe. 
(7)	Vzdialenosť pracovníka a ovládacích armatúr od zapaľovacej sondy v čase otvárania potrubia so stlačeným vzduchom pri vlastnom zapálení spaľovacej vlny v ložisku ropy musí byť najmenej 30 m. 
(8)	Zapaľovacia sonda musí byť vybavená posúvačom pre bezpečné uzatvorenie a umŕtvenie sondy. 
(9)	Množstvo vzduchu vtlačeného do ložiska sa musí merať. 
(10)	Všade tam, kde pri termických ťažobných metódach môžu unikať škodliviny so závažným účinkom na zdravie a zapáchajúce splodiny horenia, musí sa ťažba hermetizovať a odplyniť vývodom nad úroveň terénu tak, aby sa splnili požiadavky ustanovené hygienickými predpismi  a ďalšími predpismi o ochrane čistoty ovzdušia. 
(11)	Počas trvania ťažby vnútroložiskovou spaľovacou vlnou sa musí aspoň raz za 14 dní vykonať rozbor plynov vystupujúcich z ťažobných sond na obsah kysličníka uhoľnatého a sírovodíka. Výsledky rozborov sa musia zaznamenať. 

§ 57
Zber a úprava ropy

(1)	Ropovodné potrubie sa musí uložiť v zemi pod hĺbkou zamŕzania pôdy a pri prechode cez komunikácie a vodné toky opatriť chráničkou. 
(2)	Všetky ropovody, armatúry, separátory a kolektory sa musia vyskúšať na tesnosť, pevnosť a funkčnú spoľahlivosť. Výsledok skúšky sa musí zaznamenať. 
(3)	V rúrkovej (odvodňovacej) peci sa smie začať kúriť len po naplnení rúrok kvapalinou a pri udržiavaní prietoku kvapaliny. 
(4)	Pri technologických zariadeniach s priamym ohrevom ropy plameňom sa musí po dobu vyhrievania zabezpečiť úplné ponorenie plamenca v kvapaline. Uvoľnené plyny a horľavé pary z ropy sa musia odvádzať do bezpečnej vzdialenosti určenej v šiestom diele. Spôsob vyhrievania a odvádzania uvoľnených plynov a horľavých pár z ropy sa musí uviesť v technologickom postupe. 

§ 58
Nádrže na ropu

(1)	Nádrže na ťaženú ropu sa musia odplyniť vývodom do výšky najmenej 3 m nad úrovňou terénu. Pokiaľ sa ropa čerpá do otvorených nádrží, musia sa tieto umiestniť vo voľnom priestore a zabezpečiť proti unikaniu ropy do terénu. 
(2)	Meranie hladiny ropy s obsahom škodlivín musí byť automatizované. Čistenie nádrží sa musí vykonávať mechanicky. 
(3)	Uzavreté nádrže na ropu sa smú čistiť len za denného svetla a pod stálym dozorom. 
(4)	Spôsob vyvetrania a prepláchnutia nádrže pred čistením sa musí uviesť v technologickom postupe. Všetky prídavné potrubia sa musia od nádrže odpojiť. 
(5)	Počas víchrice alebo búrky sú akékoľvek práce vo vnútri nádrže zakázané. 

§ 59
Doprava ropy

(1)	Čerpadlá pre dopravu ropy sa musia vybaviť tlakomermi. Potrubie poistných ventilov sa musí vyviesť tak, aby nebol nikto ohrozený a a by nedochádzalo k znečisťovaniu okolia. 
(2)	Medzi čerpacou stanicou a miestom plnenia musí byť dorozumievacie alebo zabezpečovacie zariadenie. Ak sú tieto zariadenia mimo prevádzky, je zakázané začať alebo pokračovať v plnení. 
(3)	Počas plnenia ropy do cisterny sa musí táto uzemniť a zabezpečiť proti pohybu. Cisterna musí byť vodivo spojená s plniacim zariadením. 
(4)	Plnenie cisterien počas búrky je zakázané.
(5)	Ak unikajú pri plnení cisterien horľavé pary, musí organizácia urobiť opatrenia proti možnosti ich vznietenia. 

§ 60
Zber, úprava, uskladňovanie a doprava gazolínu

Ustanovenia § 57 až 59 platia aj pre zber, úpravu, uskladňovanie a dopravu gazolínu.

§ 61 
Osobitné ustanovenia pre podzemné uskladňovanie plynu 
a svietiplynu

(1)	Povrch podzemného zásobníka sa musí pravidelne, najmenej však raz za dva roky kontrolovať na únik plynu. Spôsob kontroly určí vedúci organizácie. 
(2)	Za účelom zistenia prípadnej migrácie plynu za pažnicami sa musí vykonávať špeciálne karotážne meranie. Rozsah merania určuje vedúci organizácie. 
(3)	Pri pridávaní vzduchu do svietiplynu pred čistením od karbonylov niklu a železa sa musí zamedziť vytvoreniu výbušnej zmesi. 
(4)	Pri výmene náplne sa musia adsorbéry zabezpečiť proti vniknutiu plynu. 
(5)	Pri plnení adsorbérov musí obsluha používať ochrannú prilbu a nesmie sa zdržiavať pod zavážacou korbou. 

III. oddiel
P l y n o v é   z a r i a d e n i a   p r e   ť a ž b u,  d o p r a v u,
ú p r a v u   a   s k l a d o v a n i e   p l y n u

§ 62
Povaha plynových zariadení

	Plynové zariadenia pre ťažbu, dopravu, úpravu a skladovanie plynov (ďalej len „plynové zariadenia“) sú s výnimkou ťažobných a vtláčacích sond vyhradenými plynovými zariadeniami a platia pre ne príslušné všeobecné predpisy . 

§ 63
Rozdelenie plynovodov a prípojok

	Plynovody a prípojky sa delia podľa prevádzkového tlaku a príslušných technických noriem s tým, že sa ešte určuje skupina plynovodov s pracovným pretlakom nad 10 MPa. 

§ 64
Pokyny pre projektovanie, montáž, údržbu, kontrolu, skúšky
a revízie plynových zariadení a inštrukcie pre zváranie

(1)	Orgán nadriadený organizácii musí vydať po predchádzajúcom súhlase Slovenského banského úradu pokyny pre projektovanie, montáž, údržbu, kontroly, skúšky a revízie plynových zariadení, a to aj pre skupinu plynových zariadení s prevádzkovým pretlakom nad 10 MPa. 
(2)	Vedúci organizácie musí vydať inštrukciu pre zváračské práce na plynovom zariadení pod tlakom. 
§ 65
Technická dokumentácia

(1)	Požadovaná technická dokumentácia plynových zariadení musí byť, v prípade, že sa použijú zariadenia, ktoré podliehajú povinnému schvaľovaniu podľa predpisov o štátnom skúšobníctve, doložená tiež príslušným osvedčením. 
(2)	Dokumentácia sa musí technicky preveriť a odborne posúdiť podľa všeobecne záväzných predpisov a technických noriem ešte pred začatím výroby alebo montáže tohto zariadenia. 

§ 66
Kompresory

(1) Dosiahnutie najvyšších dovolených teplôt na výstupe z kompresora musí byť automaticky signalizované.
(2) Pri kompresoroch na plyny vtlačované do podzemného zásobníka (ložiska) na uskladňovanie plynu alebo pre ťažobné účely sa nemusia používať plynojemy a odlučovače.
(3) Čistenie tlakových filtrov musia vykonávať najmenej dvaja pracovníci.
(4) Pred vlastným otvorením filtra sa musí obsluha presvedčiť o nezávadnosti okolia (nesmie tam byť otvorený oheň, nepovolané osoby, atď.), ďalej či je filter bez tlaku a či sú zatvorené armatúry na pripojovacích potrubiach. Po tomto zistení je možné filter otvoriť a zachytené nečistoty vypustiť do pripravenej nádoby.
(5) Pri prefukovaní filtra spätným prúdom plynu nie je dovolené manipulovať s hlavnými uzávermi, ale len s armatúrou na pomocnej ochodze.
(6) Na natlakovanie filtra dáva pokyn určený technik, až keď sa presvedčí o jeho riadnom uzavretí a utesnení.
(7) Lehoty čistenia filtrov určí organizácia. O čistení sa musia viesť záznamy.

§ 67 
Skúšky, kontroly a revízie

(1) Skúška plynového zariadenia je jeho preskúšanie po dokončení montáže alebo rekonštrukcie – či zariadenie zodpovedá predpisom a požiadavkám bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky, požiarnej ochrany a projektovaným technickým hodnotám. 
(2) Organizácia je povinná vyžadovať od dodávateľskej organizácie uskutočnenie skúšok plynového zariadenia.
(3) Kontrola plynového zariadenia je posúdenie, či stav zariadenia, ktoré je v prevádzke, zodpovedá požiadavkám bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky a požiadavkám požiarnej ochrany.
(4) Kontrolu plynového zariadenia vykonáva pracovník poverený organizáciou v termínoch stanovených organizáciou s ohľadom na technický stav zariadenia, prevádzkové skúsenosti a technické podmienky výrobcu zariadenia, najmenej však jedenkrát za rok. 
(5) Revízia plynového zariadenia je celkové posúdenie zariadenia, pri ktorom sa prehliadkou, vyskúšaním, prípadne i meraním zisťuje prevádzková bezpečnosť a spoľahlivosť zariadenia, alebo jeho časti, pričom sa posúdi i jeho technická dokumentácia a odborná spôsobilosť obsluhy.
(6) Pred uvedením plynového zariadenia alebo jeho časti do prevádzky sa musí vykonať východisková revízia. Pokiaľ neboli odstránené závady zistené pri tejto revízii, ktoré by bránili bezpečnej a spoľahlivej prevádzke plynového zariadenia, nesmie byť zariadenie uvedené do prevádzky.
(7) Na plynových zariadeniach, ktoré sú v prevádzke musí organizácia zabezpečiť vykonávanie prevádzkových revízií v termínoch určených v pravidlách, vydaných podľa ustanovenia § 64.
(8) Východiskovú a prevádzkovú revíziu musí vykonať revízny technik.
(9) O výsledku skúšky a revízie plynového zariadenia musí revízny technik, ktorý skúšku alebo revíziu vykonal vyhotoviť správu.

§ 68
Revízny technik

(1) Organizácia je povinná pracovníka, ktorého mieni poveriť vykonávaním skúšok alebo revízií plynových zariadení prihlásiť príslušnému obvodnému banskému úradu na overenie odbornej spôsobilosti.
(2) Pracovník prihlásený na overenie odbornej spôsobilosti musí byť zdravotne spôsobilý12/ a musí mať:
 a)	vysokoškolské vzdelanie technického smeru a najmenej jeden rok odbornej praxe alebo
 b)	úplné stredné odborné vzdelanie technického smeru a najmenej tri roky odbornej praxe.
(3) Odbornou praxou sa rozumie prax pri prevádzke plynových zariadení používaných pri ťažbe ropy alebo plynu, prípadne pri podzemnom uskladňovaní plynu.

§ 69 
Povinnosti revízneho technika

Revízny technik poverený vykonávaním skúšok a revízií plynových zariadení je povinný najmä:
a)	vykonávať kontrolu technickej dokumentácie,
b)	vykonávať skúšky a revízie v rozsahu svojho oprávnenia,
c)	vypracovať postup, rozsah a podmienky skúšky alebo revízie,
d)	o výsledku skúšky alebo revízie vyhotoviť správu,
e)	na základe výsledku skúšky alebo revízie určiť podmienky pre uvedenie zariadenia do prevádzky,
f)	v prípade zistenia, že zariadenie bezprostredne a zrejme ohrozuje všeobecný záujem, najmä bezpečnosť života alebo zdravia ľudí a nie je možné zistené závady ihneď odstrániť, navrhnúť odstavenie zariadenia z prevádzky,
g)	spolupracovať pri školení pracovníkov, ktorí obsluhujú plynové zariadenia a vykonávajú ich kontrolu a zúčastňovať sa na ich preskúšavaní.

§ 70
Záznamové knihy

(1) O prevádzke, prehliadkach, kontrolách a údržbe plynových zariadení, ako aj o mimoriadnych udalostiach na nich sa musia viesť záznamy. Druhy záznamov, spôsob ich vedenia a kontrol určí organizácia, pokiaľ nie sú určené inými predpismi a normami.
(2) Výsledky skúšok a revízií plynových zariadení musí revízny technik zapisovať do revíznej knihy plynových zariadení. Spôsob vedenia revíznej knihy ustanoví orgán nadriadený organizácii v pokynoch vydaných podľa § 64.

ŠVRTÝ DIEL
GEOFYZIKÁLNE PRÁCE

I. oddiel
S p o l o č n é   u s t a n o v e n i a

§ 71
Projekt geofyzikálnych prác

(1) Pre každú oblasť, kde sa vykonáva geofyzikálny prieskum musí organizácia vypracovať projekt geofyzikálnych prác. Projekt musí obsahovať najmä:
a) oblasť, rozsah a druh vykonávaných prác,
b) predpokladaný začiatok a ukončenie prác,
c) dotknuté chránené záujmy a objekty s návrhom riešenia primeranej ochrany,
d) opatrenia na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky.
(2) Projekt geofyzikálnych prác predkladá organizácia obvodnému banskému úradu pri oznamovaní týchto prác podľa osobitných predpisov13/.

§ 72
Technologický postup

(1) Pre jednotlivé druhy geofyzikálnych prác musí organizácia vypracovať technologické postupy, ktoré musia vychádzať tiež z projektu geofyzikálnych prác.
(2) Technologické postupy pre druhy geofyzikálnych prác neupravených týmto predpisom, všeobecne záväznými právnymi predpismi, alebo technickými normami musia zaručovať potrebnú úroveň bezpečnosti prevádzky primeraným zohľadnením ustanovení obdobných predpisov (technológií), návodov výrobcov zariadení, výsledkov výskumu a pod.

II. oddiel
K a r o t á ž n e   p r á c e

§ 73
Príprava pracoviska

(1) Pred začatím karotážnych prác sa musí priestor pri vrtnej súprave upraviť tak, aby sa umožnil prísun geofyzikálnych prístrojov a vytvoril sa dostatočný priestor na bezpečnú manipuláciu s prístrojmi a káblami. Povala vrtnej súpravy a pracovný priestor sa musia očistiť od výplachu a inej nečistoty. 
(2) Náradie a iné predmety, ktoré priamo nesúvisia s karotážnymi prácami a prekážajú bezpečnému vykonávaniu karotážnych prác sa musia z povaly a pracovného priestoru odstrániť.
(3) Pri karotážnych prácach sa musí zabezpečiť signalizácia medzi vrátkarom a pracovníkom pri ústí vrtu, ktorý sleduje zapúšťanie a vyťahovanie karotážneho kábla.

§ 74
Zabezpečenie karotážnej súpravy

(1) Kolektory a káblové spoje sa musia chrániť proti náhodnému dotyku, vnikaniu nečistôt a vlhkosti a proti mechanickému poškodeniu.
(2) Na miestach, kde sa pri karotážnych prácach pracuje s napätím vyšším ako 50 V sa musí počas celého trvania týchto prác umiestniť dielektrický koberec, alebo sa musí použiť dielektrická obuv.

§ 75
Práca vrtnej osádky

(1) V priebehu karotážnych prác sa smú na vrte vykonávať len také práce, ktoré neprekážajú činnosti karotážnej skupiny a neohrozujú jej bezpečnosť, a to len so súhlasom pracovníka riadiaceho karotážne práce.
(2) Ak členovia vrtnej alebo ťažobnej osádky pomáhajú pri karotážnych prácach, musia sa riadiť pokynmi pracovníka riadiaceho karotážne práce.
(3) Počas karotážnych prác musí byť na vrtbe prítomný s vedomím pracovníka riadiaceho karotážne práce aspoň jeden informovaný člen vrtnej osádky.

§ 76
Zapúšťanie prístrojov do vrtu (sondy)

(1) V prípade, že hlbinný prístroj alebo záťažka pred žiadanou hĺbkou nasadne, môže sa zapúšťanie telesa opakovať, avšak pozvoľna, a to najviac trikrát. Keď sa výsledok nedosiahne, musia sa karotážne práce prerušiť a vrt (sonda) znova pripraviť. Prerážať zátky vo vrte (sonde) karotážnym zariadením je zakázané.
(2) Karotážny kábel sa nesmie pri zapúšťaní alebo vyťahovaní prekračovať alebo podchádzať, ani brať do ruky.
(3) Karotážne práce vo vrtoch (sondách) pod tlakom sa smú vykonávať len cez lubrikačné zariadenie, zaisťujúce bezpečné zapúšťanie a vyťahovanie karotážneho kábla.

§ 77
Obmedzenie karotážnych prác

(1) Pri karotážnych prácach pod tlakom v plynovom prostredí sa musia dodržať tieto podmienky:
a)	karotážna súprava musí byť vzdialená najmenej 30 m od ústia vrtu (sondy),
b)	manipulácia s elektrickým zariadením v okruhu do 30 m od ústia vrtu (sondy) sa môže vykonávať len v prípadoch, keď je vrt (sonda) uzavretý alebo je toto zariadenie v nevýbušnom vyhotovení,
c)	motory pomocných zariadení umiestnené v bezprostrednej blízkosti vrtu (sondy) sa smú uviesť do chodu len po dokonalom uzavretí ústia vrtu (sondy) tak, aby nemohla v tomto prostredí vzniknúť výbušná zmes.
(2) Vykonávať karotážne práce v prípade príznakov erupcie alebo blížiacej sa búrky je zakázané.

P I A T Y D I E L
TRHACIE PRÁCE

I. oddiel
S p o l o č n é   u s t a n o v e n i a 

§ 78
Technický projekt odstrelu

Technický projekt odstrelu musí obsahovať najmä:
a)	technickú správu s odôvodnením projektového riešenia, s určením veľkosti náloží vrátane hodnôt dielčích koeficientov, s výpočtom istoty roznetu a schémou roznetného vedenia, s technologickým postupom prác, s rozpisom opatrení na zaistenie bezpečnosti pri odstrele a s prípadnými ďalšími potrebnými údajmi podľa povahy odstrelu.
b)	situáciu rozmiestnenia náloží a priečne profily v mieste náloží so zakreslením všetkých dôležitých parametrov.
c) situáciu jednotlivých odpaľovacích bodov v mape o mierke najmenej 1: 25 000.
d) dôkaz výpočtom, prípadne potrebnými predbežnými skúškami, že seizmickými účinkami odstrelu nebudú dotknuté v neprípustnej miere povrchové objekty a iné všeobecne chránené záujmy.

§ 79
Pyrovoz

(1) Pyrovoz, na ktorom sa prepravujú výbušniny a súčasne potrebný počet osôb na pracovisko, musí mať:
a)	kabínu na prepravu osôb,
b)	oddelený priestor na prepravu trhavín,
c)	pevne prichytené oplechované schránky na prepravu rozbušiek,
d)	priestor na prepravu pomôcok.
(2) Pyrovoz musí sprevádzať strelmajster, ktorý má pri sebe evidenčný záznam o množstve prepravovaných rozbušiek a trhavín.
(3) Pyrovoz musí byť vybavený prostriedkami prvej pomoci a na jeho vonkajšej strane sa musia umiestniť najmenej dva vhodné hasiace prístroje, dosiahnuteľné zo zeme.

II. oddiel
P o u ž í v a n i e   v ý b u š n í n   p r i   g e o f y z i k á l n y c h   p r á c a c h

§ 80
Zakladanie vrtov

(1) Dva susedné vrty sa nesmú zakladať na vzdialenosť menšiu ako 0,3 m pri priemere vrtov do 50 mm a na vzdialenosť menšiu ako 1 m pri vrtoch s priemerom nad 50 mm.
(2) V ďalšom platia pre vrtné práce ustanovenia dielu druhého tohto predpisu.

§ 81
Príprava roznetných náloží

(1) V tom istom vrte je povolené použiť i niekoľko roznetných náloží.
(2) Pre registráciu okamihu výbuchu sa smie použiť ďalšia rozbuška, umiestnená v roznetnej náloži.
(3) Elektrická rozbuška sa musí v roznetnej náloži umiestniť tak, aby na ňu nemohla naraziť záťažka.
(4) Pri opakovaných odstreloch v tom istom vrte sa smú súčasne pripraviť nálože v potrebnom množstve. Adjustované nálože sa musia umiestniť v bezpečnej vzdialenosti od vrtov, ako aj od ostatných výbušnín. Prívodné vodiče rozbušiek týchto náloží musia byť do doby ich použitia zvinuté a ich konce zaizolované.
(5) V technologicky odôvodnených prípadoch smie strelmajster zapojiť v jednej náloži paralelne i viac elektrických roznecovadiel.

§ 82
Nabíjanie vrtov

(1) Na tom istom pracovisku je dovolené vŕtať a postupne nabíjať jednotlivé vrty. V takom prípade sa musí veľkosť nálože, prípadne hĺbka jej umiestnenia vo vrte voliť tak, aby prípadným predčasným odpálením nálože nabitého vrtu nebola ohrozená bezpečnosť osôb. Úklon vrtov sa musí voliť tak, aby nedošlo k ich vzájomného prevŕtaniu.
(2) Bezprostredné okolie nabitých vrtov sa musí zabezpečiť proti vstupu nepovolaných osôb a roznetné vedenie sa musí vhodným spôsobom zabezpečiť proti poškodeniu a predčasnému roznetu.
(3) Ak výnimočne nie je možné odpáliť vrt v ten istý deň, keď bol nabitý, treba urobiť také opatrenia, aby nálož nemohla byť vytiahnutá z vrtu a roznetné vedenie bolo zabezpečené proti poškodeniu a predčasnému roznetu. Takýto vrt musí nepretržite strážiť spôsobilý, preukázateľne poučený pracovník; pokiaľ sa tak nestane, musí sa vrt zabezpečiť pevnou, najmenej 5 m dlhou upchávkou a skratovaním prívodného vedenia.
(4) Na zatlačovanie náloží do hustého výplachu sa smie použiť len záťažka, ktorej koniec je z antistatického neiskriaceho materiálu.
(5) Vrt je dovolené nabíjať pomocou vrtného náradia za predpokladu, že nálož zatlačuje vrtná osádka pod dozorom strelmajstra. Členovia osádky sa musia oboznámiť s manipuláciou s výbušninami v rovnakom rozsahu ako pomocníci strelmajstra. Pri zapúšťaní nálože, pokiaľ táto nie je ponorená do vrtu na dĺžku unášacej tyče, sa musí motor súpravy zastaviť a elektrické zdroje vypnúť. Pri zapúšťaní vrtným náradím sa musí používať drevená koncovka spoľahlivo pripevnená na prvú vrtnú tyč alebo náradie. Priemer koncovky nesmie byť menší ako priemer nálože.
(6) Pri vyťahovaní vrtného náradia z nabitého vrtu nesmie dôjsť k rotácii náradia.
(7) Pri odpaľovaní náloží vo vodných tokoch a vodných nádržiach alebo vo vzduchu sa stála poloha dielčích náloží musí zaistiť vhodným a bezpečným spôsobom.

§ 83
Opätovné použitie výbušnín vo vrte

Ten istý vrt možno použiť i viackrát pre vyvolanie seizmických účinkov, ak sa strelmajster presvedčí, že
a)	vo vrte nie je zlyhavka,
b)	vrt je priechodný (kontrola napr. záťažkou),
c)	vrt je dostatočne ochladený (výplachom, vodou a pod.) s ohľadom na používaný druh výbušniny.

§ 84
Zneškodňovanie zlyhaviek

(1) Zlyhavky vo vrtoch sa smú zneškodňovať iba niektorým z týchto spôsobov:
a)	obnovením voľne prístupnej časti roznetného systému (vedenia),
b)	vybraním, vypláchnutím alebo vyfúkaním upchávky zlyhanej nálože a zavedením novej roznetnej náložky k zlyhanej náloži,
c)	odpálením pomocnej nálože umiestnenej v novom vrte založenom rovnobežne s vrtom so zlyhanou náložkou vo vzdialenosti najmenej 0,3 m pri vrte s priemerom do 50 mm a najmenej 1 m pri vrte s priemerom nad 50 mm.
(2) Nevybuchnuté nálože sa smú odpáliť v pôvodnej veľkosti len vtedy, ak sa nezmenili podmienky platné pre príslušnú nálož a pri odstrele nemôže nastať nebezpečný rozlet horniny a pod.

§ 85
Zabezpečenie miesta po odstrele

(1) Pokiaľ sa nemôžu jamy, krátery, kaverny a vrty po odstrele ihneď zasypať, musia sa bezodkladne zabezpečiť tak, aby do nich nemohli spadnúť osoby ani nežiadúce predmety. Vedúci seizmickej skupiny alebo ním poverený technik zodpovedá až do konečnej likvidácie za riadne zaistenie bezpečnosti na všetkých pracoviskách.
(2) O likvidačných prácach sa musia viesť likvidačné záznamy, ktoré sa musia uschovávať počas piatich rokov.

§ 86
Kontrolný okruh okamihu výbuchu

(1) Rozbuška zapojená na kábel kontrolného okruhu sa musí umiestniť do jamky alebo na iné bezpečné miesto tak, aby nikomu nehrozilo nebezpečenstvo úrazu; konkrétne podmienky pre jej umiestnenie sa musia určiť podľa miestnych pomerov v technologickom postupe trhacích prác, resp. v technickom projekte odstrelu.
(2) Kontrolný okruh sa zapája až vtedy, keď sa ukončí príprava odstrelu.
(3) Po odpálení alebo pri zlyhavke musí strelmajster kontrolný okruh ihneď odpojiť a presvedčiť sa, či rozbuška, zapojená na kábel kontrolného okruhu detonovala.

§ 87
Oznamovacia povinnosť

(1) Pokiaľ v rozhodnutí o povolení trhacích prác veľkého rozsahu nie je ustanovené inak, oznámi organizácia čas odstrelu najmenej 24 hodín vopred miestnemu národnému výboru obce miesta odstrelu, prípadne i susedných obcí, ďalej okresnej správe Zboru národnej bezpečnosti a všetkým ďalším orgánom alebo organizáciám, záujmy ktorých môžu byť odstrelom dotknuté.
(2) V prípadoch, keď pri použití výbušnín vo vrtoch (najmä pri geofyzikálnom prieskume metódou vrtnej refrakcie a reflexie) môžu nastať nielen bezprostredne, ale i v budúcnosti poklesy zemského povrchu, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na výstavbu (i budúcu) objektov alebo na smerové stavby, je organizácia, ktorá takéto trhacie práce vykonala povinná oznámiť ich príslušnému stavebnému úradu a orgánu územného plánovania. Oznámenie sa musí doložiť situačným náčrtkom miesta vrtu a jeho okolia, v ktorom sa môžu prejaviť následné deformácie povrchu a to v mierke mapových podkladov vedených pre účely územného plánovania14/.

III. oddiel
P o u ž í v a n i e   v ý b u š n í n   p r i p e r f o r o v a n í,  t o r p é d o v a n í 
a   p r i j a d r o v a c í c h   a   i n ý c h   p r á c a c h 

Prvá časť
S p o l o č n é   u s t a n o v e n i a

§ 88
Odovzdanie vrtu

Pred začatím karotážno-perforačných, torpédovacích a jadrovacích prác musí zodpovedný vedúci vrtu (vrtmajster) predložiť strelmajstrovi zodpovednému za vykonanie trhacích prác písomné prehlásenie, že vrt a zariadenie pracoviska sú spôsobilé na vykonanie týchto prác.

§ 89
Karotážny kábel

(1) Karotážny kábel sa smie pri vykonávaní trhacích prác použiť ako prívodné vedenie.
(2) Pri zapúšťaní a vyťahovaní sa zakazuje nakláňať nad karotážny kábel, prekračovať ho, podchádzať alebo brať do ruky. Zároveň sa musia urobiť opatrenia, aby kolektor a káblové spoje boli chránené proti náhodnému dotyku, proti vniknutiu nečistoty a vlhkosti i mechanickému poškodeniu.
(3) Pred začatím nabíjania sa musí prekontrolovať izolačný odpor karotážneho kábla. Karotážno-perforačná súprava a pramene karotážneho kábla musia byť uzemnené.

§ 90
Obmedzovanie trhacích prác

(1) Trhacie práce vo vrtoch pri torpédovaní, perforovaní a jadrovaní sa zakazuje vykonávať pri búrke a víchrici, pri znížení viditeľnosti a s výnimkou prípadov uvedených v § 105 vo vrtoch nebezpečných výbuchom plynov. 
(2) Ak po odstrele začne z vrtu pretekať výplach alebo vrt začne plynovať a hrozí nebezpečenstvo erupcie, nesmie sa pokračovať vo výkone trhacích prác.
(3) Pri torpédovaní, perforácii, jadrovaní v noci alebo v prípadoch, keď sa zníži viditeľnosť počas prípravy trhacích prác sa trhacie práce smú vykonať len pri dodržaní týchto opatrení:
a)	práce sa musia vykonávať za stáleho dozoru,
b)	pracovisko a celý manipulačný priestor sa musia riadne osvetliť,
c)	manipulačný priestor i bezpečnostný okruh sa musia zabezpečiť tak, aby do nich nemohli vstúpiť nepovolané osoby.

Druhá časť
P e r f o r o v a n i e   v r t o v 

§ 91
Príprava a nabíjanie perforátorov

(1) Perforátory, elektrické jadrovače, náboje pre iné karotážne prístroje a pod. (ďalej len „perforátory“) sa musia pripravovať a nabíjať v stabilných nabíjárňach (§ 92); v nevyhnutných prípadoch možno perforátory pripravovať aj v pojazdných nabíjárňach (§ 93) alebo na vhodnom a bezpečnom mieste v priestore ich použitia (§ 100).
(2) Perforátory sa smú nabíjať len na pracovných stoloch v antistatickom a neiskrivom vyhotovení s umývateľným povrchom, upraveným tak, aby zaručovali bezpečné uloženie perforátora a jeho súčastí proti nežiaducemu pohybu alebo pádu.
(3) Na pracovnom stole smie byť pri nabíjaní kumulatívnych perforátorov uložený len taký počet náložiek, ktorý je potrebný na nabitie jedného perforátora alebo jedna krabica náložiek v originálnom balení.
(4) Náložky kumulatívneho perforátora umiestnené na pracovnom stole musia byť uložené buď v otvorenom expedičnom obale alebo vo vhodne upravenom držiaku z dreva, plstí alebo inej vhodnej hmoty. Náložky sa musia v držiaku uložiť tak, aby počinové teliesko bolo chránené proti náhodnému nárazu cudzím predmetom.
(5) Pred nabíjaním perforátora sa musí prekontrolovať izolačný stav prívodových vodičov k rozbuške a izolačný stav prechodovej hlavice (elektropriechodky).
(6) Kontrola roznetného okruhu perforátora sa smie vykonať až po jeho zapustení do hĺbky najmenej 50 m; u plytších vrtov do miesta odpalu.

§ 92
Stabilné nabijárne

(1) Stabilné nabíjárne pre prípravu a nabíjanie perforátorov musia byť suché, svetlé a od ostatných objektov vzdialené najmenej 30 m. Musia mať tieto osobitné miestnosti:
a)	pre umývanie a rozoberanie perforátorov,
b)	pre opravy a montovanie mechanických častí perforátorov,
c)	pre vlastné nabíjanie perforátorov,
d)	pre uskladňovanie nabitých perforátorov,
e)	pre prípravu výmetných náloží (elektrických mostíkov) a pancierových tlakuvzdorných rozbušiek,
(2) Ak ide o menší rozsah nabíjacích prác, môže mať nabíjáreň len jednu miestnosť, ktorá celkom vyhovuje pre samotné nabíjanie perforátorov. Počas samotného nabíjania perforátorov je však neprípustné vykonávať v tejto miestnosti iné práce.
(3) Miestnosti stabilnej nabíjárne musia vyhovovať týmto základným požiadavkám:
a) 	miestnosť pre samotné nabíjanie perforátorov sa musí rozdeliť na samostatné kabíny, alebo pracoviská nabíjačov sa musia vzájomne oddeliť ochrannou priehradkou vysokou najmenej 1,7 m. Táto miestnosť sa musí stále udržiavať v čistote. Steny musia byť umývateľné;
b)	v miestnostiach nabíjárne musí byť okrem potrebného počtu vhodných hasiacich prístrojov aj hadica pripojená na vodovod. Keď nie je vodovod k dispozícii, musí byť pri vchode do miestnosti sud s obsahom najmenej 100 l vody;
c)	v miestnostiach pre samotné nabíjanie perforátorov musí mať každý nabíjač pracovný stôl;
d)	elektrická inštalácia vo všetkých miestnostiach nabíjárne musí zodpovedať predpisom pre elektrické zariadenia v priestoroch s nebezpečenstvom ohňa alebo výbuchu výbušnín;
e)	vykurovanie miestností musí byť ústredné; ohrievacie telesá nesmú byť rebrovité. Pre kontrolu teploty musí byť v nabíjárni teplomer a teplota v miestnostiach nesmie prekročiť 33 o C;
f)	v miestnostiach, kde sa pracuje s výbušninami nie je prípustná žiadna manipulácia so zariadením na elektrický prúd okrem schválených elektrických meracích prístrojov;
g)	pomôcky a zariadenia používané pri príprave a nabíjaní perforátorov musia byť z materiálu, ktorý vylučuje ohrozenie výbušnín iskrou.
(4) V miestnostiach pre uskladňovanie nabitých perforátorov je dovolené prechodne uskladňovať kumulatívne náložky v expedičných obaloch, najviac však 60 kg.

§ 93
Pojazdné nabíjárne

(1) Pojazdné nabíjárne umiestnené na automobilovom podvozku alebo na vlečnom podvozku musia vyhovovať týmto základným požiadavkám:
a) manipulačný priestor musí byť najmenej 1,7 m vysoký a najmenej 0,8 m široký,
b)	vykurovanie môže byť len nepriame, a to z agregátu umiestneného mimo vlastného priestoru pre nabíjanie,
c)	elektrická inštalácia musí vyhovovať predpisom pre elektrické zariadenia v priestoroch s nebezpečenstvom ohňa alebo výbuchu výbušnín,
d) musia sa vybaviť prostriedkami prvej pomoci a na vonkajšej strane sa musia umiestniť najmenej 2 vhodné hasiace prístroje dosiahnuteľné zo zeme.
(2) Umiestnenie pojazdnej nabíjárne na mieste použitia určí strelmajster. Vzdialenosť od ústia vrtu musí byť minimálne 30 m. 
(3) V prípade, že pojazdná nabíjáreň slúži prechodne na uskladnenie výbušnín, musia sa dodržiavať tiež bezpečnostné vzdialenosti platné pre sklady výbušnín.

§ 94
Skúšky perforátorov

(1) Perforátory sa smú skúšať len vo vrtoch alebo v jamách, ktoré musia byť také hlboké, aby posledná horná náložka perforátora bola najmenej 1,5 m pod úrovňou terénu.
(2) Pri skúške prieraznosti jednotlivých náložiek kumulatívnych perforátorov podľa technických podmienok sa musí náložka položiť na skúšobný oceľový plech tak, aby pri odpálení kumulatívny prúd pôsobil vo zvislom smere do zeme. Skúšobný oceľový plech s náložkou sa musí pri odpale umiestniť v ochrannom vale s okrajmi aspoň 0,8 m nad odpaľovanou náložkou.

§ 95
Opravy perforátorov

Opravy perforátorov mechanického charakteru, pri ktorých sa musí použiť zámočnícke náradie možno urobiť len v miestnostiach pre opravy perforátorov. Perforátory sa smú opravovať len vtedy, keď sú úplne vyčistené od zvyškov výbušnín.

§ 96
Uskladňovanie nabitých perforátorov

Nabité perforátory sa musia uskladňovať v miestnosti určenej na uskladnenie nabitých perforátorov, v pojazdnej nabíjárni alebo v karotážno-perforačnej súprave. Celkové množstvo náložiek nesmie prekročiť 1 200 ks alebo 60 kg výbušnín.

§ 97
Preprava nabitých perforátorov

Nabité (skompletované a neadjustované) perforátory sa musia pri preprave zabezpečiť proti pohybu, otáčaniu a vypadnutiu. Nabité jadrovače a kavernometre musia mať pritom vývody elektrických roznecovadiel spojené nakrátko na kostru. Pokiaľ ide o kumulatívne perforátory, smie sa prepravovať súčasne len toľko perforátorov, koľko ich nevyhnutne treba na vykonanie prác. 

§ 98
Príprava na perforáciu

(1) Pred začatím perforačných alebo jadrovacích prác sa musí karotážno-perforačná súprava uzemniť uzemňovacou elektródou.
(2) Pred zapúšťaním perforátora alebo jadrovača na miesto určené na perforáciu alebo na odber bočného jadra sa musí prívodný nabíjací kábel súpravy odpojiť od elektrickej siete alebo iného zdroja elektrickej energie a zabezpečiť proti náhodnému zapnutiu. Tak isto sa musí kábel odpojiť pred začatím vyťahovania perforátora alebo jadrovača z vrtu.
(3) Ak nie je v odôvodnených prípadoch ustanovené v technologickom postupe alebo projekte vrtu inak, musí sa vrt naplniť až po ústie výplachom v prepísaných hodnotách.
(4) Konštrukcia veže sa musí trvale vodivo spojiť s kolónou pažníc.

§ 99
Zabezpečenie perforačných prác

Okrem písomného prehlásenia o pripravenosti vrtu (§ 88) musí vedúci skupiny pre začatím perforačných a torpedačných prác dodržať tiež písomný príkaz vystavený geologickou službou organizácie s vyznačením presných hĺbok požadovaných operácií.

§ 100
Nabíjanie kumulatívnych perforátorov na mieste použitia

(1) Pre nabíjanie kumulatívnych perforátorov na mieste použitia sa musí zriadiť nabíjací stôl so žľabmi pre uloženie perforátorov.
(2) Nabíjací stôl musí byť vzdialený najmenej 30 m od ústia vrtu, verejných ciest, elektrického vedenia a pod. Musí byť otočený tak, aby os telesa perforátora smerovala k ústiu vrtu. Miesto pre nabíjanie perforátorov na mieste použitia určí strelmajster zodpovedný za vykonanie trhacích prác.

§ 101
Zapúšťanie a vyťahovanie perforátorov

(1) Rýchlosť zapúšťania a vyťahovania perforátora určí strelmajster zodpovedný za vykonanie trhacích prác v závislosti na type perforátora a podmienkach vo vrte. Táto rýchlosť však v žiadnom prípade nesmie byť väčšia ako 3 m/s. Zapúšťanie alebo vyťahovanie perforátora musí byť plynulé.
(2) V prípade, že perforátor pred žiadnou hĺbkou vo vrte nasadne, môže sa jeho zapúšťanie opakovať, avšak pozvoľna, a to najviac trikrát. Keď výsledok nedosiahne, práca sa musí prerušiť a vrt znova pripraviť.

§ 102
Zlyhavky pri perforácii

Pri zlyhavke perforátora sa postupuje podľa § 111 až § 114. Pokiaľ však nemožno zlyhaný perforátor znova použiť alebo zlikvidovať na mieste použitia, možno tento po odpojení rozbušky, vymytí vodou a riadnom uchytení prepraviť na základňu, kde vedúci trhacích prác určí ďalší postup likvidácie.

§ 103
Pancierová rozbuška

(1) Tlakuvzdorná (pancierová) rozbuška, ktorá sa používa na iniciáciu trhavín v priamom tlaku kvapaliny (výplachu) vo vrte, musí spoľahlivo pôsobiť pri tlaku o 15% vyššom, ako je tlak v mieste jej použitia.
(2) Pancierovanie rozbušky sa musí robiť v určenej miestnosti nabíjárne, v ktorej sa po tento čas nesmú robiť žiadne iné práce.
(3) Odolnosť obalu tlakuvzdorných rozbušiek sa smie skúšať len v tlakovej nádobe. Z novododaného materiálu sa musí skúšať najmenej 10 obalov.

§ 104
Používanie strelivín

(1) Zhotovovať elektrické odporové palníky so strelným prachom, ako aj dávkovať prach pre nabíjanie perforátorov sa smie len na nabíjacom stole s hladkým antistatickým a umývateľným povrchom v miestnosti slúžiacej len pre uvedené práce.
(2) Pre používanie výbušnín, ktoré majú vlastnosti strelivín treba okrem požiadaviek tohto predpisu dodržať aj požiadavky stanovené príslušnými technickými normami.

§ 105
Vykonávanie perforačných prác pod tlakom

(1) Perforačné práce vo vrte pod tlakom sa môžu vykonávať len cez lubrikačné zariadenie, zaručujúce bezpečné zapúšťanie a vyťahovanie kábla s perforátorom.
(2) Pri vykonávaní perforačných prác pod tlakom v plynovom prostredí treba zabezpečiť, aby sa nemohla vytvoriť výbušná zmes vo vrte.
(3) Karotážno-perforačná súprava sa musí postaviť vo vzdialenosti najmenej 30 m od ústia vrtu.
(4) Motory pomocných zariadení umiestnené v bezprostrednej blízkosti vrtu sa smú uviesť do chodu len po dokonalom uzavretí ústia vrtu, vylučujúcom nebezpečenstvo vzniku výbušnej zmesi.

Tretia časť
T o r p é d o v a n i e   v r t o v 

§ 106 
Skúšanie a úprava obalu torpéda

(1) Hermetické torpédo sa musí pred použitím vyskúšať na tlak o 15 % vyšší, ako je tlak v mieste jeho použitia.
(2) Vonkajší priemer torpéda sa musí voliť tak, aby sa torpédo mohlo spustiť do požadovanej hĺbky bez použitia násilia.
(3) Konce torpéda sa musia opatriť nájazdovými kužeľmi.

§ 107
Nabíjanie torpéda

(1) Torpéda s voľne sypanými práškovými trhavinami sa smú nabíjať až na mieste použitia, pričom sa musí používať lievik z neiskriaceho materiálu. Torpéda s plastickými, liatymi alebo lisovanými trhavinami sa smú nabíjať i v osobitných miestnostiach mimo miesta použitia.
(2) Druh výbušniny použitej v torpéde sa musí určiť najmä s ohľadom na teplotu vo vrte.

§ 108
Adjustácia torpéda

(1) Adjustácia všetkých torpéd sa smie robiť len na mieste ich použitia.
(2) Roznetná náložka sa smie vsunovať do nabitého torpéda len pomocou nabíjáka.
(3) V jednom torpéde sa môžu použiť najviac dve roznetné náložky. Elektrické roznecovadlá týchto náložiek sa musia zapojiť paralelne.

§ 109
Zapúšťanie a vyťahovanie torpéda

(1) Pred torpédovaním sa musí vrt prekontrolovať šablónou, ktorej priemer a dĺžka musia zodpovedať použitému torpédu. Ako šablóna môže slúžiť i prázdny obal torpéda. 
(2) Rýchlosť zapúšťania torpéda do vrtu nesmie prekročiť 1 m/s; brzdenie musí byť pozvoľné.
(3) Po odpálení torpéda treba vyťahovať kábel so zvýšenou opatrnosťou do výšky asi 20 m nad miesto odpálenia. Po zistení, že kábel je vo vrte voľný sa môže vo vyťahovaní pokračovať predpísanou rýchlosťou.

§ 110
Torpédovacie práce pod tlakom

Pre vykonávanie torpédovacích prác pod tlakom platí primerane ustanovenie § 105.

§ 111
Postup pri zlyhavke

(1) Ak sa zistí, že torpédo vo vrte nevybuchlo, musí sa prívodné vedenie po poslednom pokuse o odpal ihneď odpojiť od roznetnice.
(2) Nevybuchnuté torpédo sa musí vytiahnuť z vrtu, avšak až po uplynutí čakacej doby najmenej 10 minút. Čakacia doba sa počíta od posledného pokusu o odpálenie torpéda.
(3) Rýchlosť vyťahovania torpéda nesmie prekročiť 1 m/s; pri ústí vrtu sa musí rýchlosť znížiť na hodnotu neprevyšujúcu 0,5 m/s.

§ 112
Opätovné použitie zlyhaného torpéda

Ak možno po vytiahnutí torpéda bez nebezpečenstva odstrániť chybu, ktorá spôsobila zlyhavku, môže sa torpédo znova zapustiť do vrtu a odpáliť.

§ 113
Likvidácia zlyhaného torpéda na povrchu

Ak nemožno zlyhané torpédo opätovne použiť, musí sa zničiť výbuchom v jame hlbokej najmenej 1 m a to tak, že sa na jeho teleso umiestni nálož brizantnej trhaviny v množstve najmenej 1 kg. Potom sa jama zasype zeminou a nálož sa odpáli. Použiť sa smie len elektrický roznet. Na povrchu sa nesmie torpédo likvidovať iným spôsobom.

§ 114
Likvidácia zlyhaného torpéda vo vrte

(1) V prípade, že sa torpédo nemôže vytiahnuť z vrtu, musí sa zlikvidovať odpálením druhého torpéda spusteného k zlyhanému torpédu. Ak to nie je možné alebo účelné, určí ďalší postup osobitným zápisom odborná komisia, ktorej členov menuje vedúci organizácie.
(2) Poloha každého nevybuchnutého torpéda sa musí zakresliť v technickej dokumentácii a zapísať do vrtného denníka, prípadne aj do knihy prehliadok pracoviska.

Š I E S T Y D I E L 
ELEKTRICKÉ ZARIADENIE

I. oddiel
E l e k t r i c k é   z a r i a d e n i e   v   po d z e m í 

§ 115
Všeobecné ustanovenie

Pre elektrické zariadenie v podzemí platia všeobecné predpisy 15/.

II. oddiel
U r č e n i e n e   b e z p e č n ý c h   p á s i e m   p r e   e l e k t r i c k é
z a r i a d e n i e   n a   p o v r c h u 16/

§ 116
Nebezpečné pásma pri prieskume na nehorľavé nerasty

(1) Pri prieskume na nehorľavé nerasty, priestor v okruhu 5 m od ústia vrtu a do výšky vrtného zariadenia, najmenej však do výšky 15 m, ako aj priestor v priľahlej uzavretej strojovni je ochranným priestorom (OP).
(2) V prípade, že sa v projekte vrtu predpokladá výskyt uhľovodíkov, platí ustanovenie § 117.

§ 117
Nebezpečné pásma pri vrtoch na uhľovodíky

(1) Pri prieskume na uhľovodíky priestor v okruhu 5 m od ústia vrtu a do výšky vrtného zariadenia, najmenej však do výšky 15 m je priestorom so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 (SNV 1). Ďalší súvisiaci priestor do okruhu 30 m od ústia vrtu a do výšky vrtného zariadenia zväčšenej o 5 m najmenej však do výšky 20 m, ako i celý priestor strojovne je ochranným priestorom.
(2) Pri generálnych opravách sond, plynových alebo ropných, v okruhu 5 m od ústia sondy a do výšky súpravy, najmenej však do výšky 15 m je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Ďalší súvisiaci priestor v okruhu 15 m od ústia sondy a do výšky súpravy zväčšenej o 5 m, najmenej však do výšky 20 m je ochranný priestor.

§ 118
Nebezpečné pásma pri ťažbe zemného plynu

(1) V okolí plynovej sondy, ktorá je v ťažbe s prevádzkovým tlakom do 10 MPa alebo je v konzervácii, v okruhu 1,5 m od sondy a do výšky 1,5 m nad jej ústím, je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Ďalší súvisiaci priestor do vzdialenosti 3 m od ústia sondy všetkými smermi je ochranný priestor.
(2) V okolí plynovej sondy, ktorá je v ťažbe s prevádzkovým tlakom nad 10 MPa, v okruhu 5 m od ústia plynovej sondy a do výšky 10 m je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Ďalší súvisiaci priestor v okruhu 10 m od ústia plynovej sondy a do výšky 15 m sa zaraďuje do ochranného priestoru.
(3) Vnútorné nevetrané priestory kompresorových staníc sa zaraďujú do priestorov so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1.
(4) Vnútorné nevetrané priestory objektov ťažby zemného plynu (napr. dozorne s nízkotlakovým, strednotlakovým, vysokotlakovým meracím alebo regulačným zariadením na zemný plyn) sú priestory so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Keď je toto meracie alebo regulačné zariadenie umiestnené vo vnútri nevetraného panelu, je priestor vo vnútri panelu priestorom so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 a ostatné priestory dozorne sa zaraďujú do ochranného priestoru.
(5) Pri zariadeniach s možnými veľkými funkčnými únikmi zemného plynu (poistné ventily, separátory a pod.), ktoré sú umiestnené vo vonkajšom prostredí, sú priestory do vzdialenosti 5 m všetkými smermi od tohto zariadenia priestory so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Ďalší súvisiaci priestor do vzdialenosti 10 m všetkými smermi je ochranný priestor.
(6) Pri meracích, regulačných, uzatváracích zariadeniach a zariadeniach s malými funkčnými únikmi zemného plynu vo vonkajšom prostredí je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 do vzdialenosti 1,5 m všetkými smermi od rozoberateľných spojov. Ďalší súvisiaci priestor do vzdialenosti 3 m všetkými smermi je ochranný priestor.

§ 119
Nebezpečné pásma pri ťažbe ropy

(1) V okolí ťažobných sond ropy v okruhu 5 m od sondy a do výšky 10 m je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1. Ďalší súvisiaci priestor v okruhu 10 m od sondy a do výšky 15 m je ochranný priestor.
(2) Vnútorné nevetrané priestory ťažobných zariadení ropy (napr. kolektory) sú priestory so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1.
(3) Otvorené skladovacie alebo manipulačné nádrže s horľavými kvapalinami 17/ vo vonkajšom prostredí majú nebezpečné pásma od otvorov všetkými smermi:
a)	pri nádržiach s horľavinami I. triedy je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 2 (SNV 2) do vzdialenosti 1,5 m; priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 do vzdialenosti 5 m a ochranný priestor do vzdialenosti 10 m;
b) 	pri nádržiach s horľavinami II. triedy je priestor so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 do vzdialenosti 5 m a ochranný priestor do vzdialenosti 10 m;
c)	nádrže s horľavinami III. triedy majú ochranný pilier do vzdialenosti 5 m.
(4) Uzatvorené nádrže v okolí odvzdušovacích potrubí vybavených plameňoistkou majú nebezpečné pásma podľa príslušnej normy 16/.

III. oddiel
E l e k t r i c k é   z a r i a d e n i a   n a   p o v r c h u

§ 120
Vyhotovenie elektrického zariadenia v nebezpečných pásmach

(1) Elektrická inštalácia vrtných súprav a súprav pre generálne opravy plynových a naftových sond v priestoroch so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 a ochranných priestoroch musí byť vyhotovená z vodičov alebo káblov s medenými jadrami.
(2) V priestoroch so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1, stupňom nebezpečenstva výbuchu 2 a v ochranných priestoroch sa holé vodiče smú používať len ako ochranné vodiče pre zvýšenú ochranu pre nebezpečným dotykovým napätím vzájomným pospojovaním alebo pre ochranu pred bleskom podľa príslušných technických noriem 18/.
(3) Nevýbušné závery a zaistené vyhotovenie elektrického zariadenia 19/ v priestoroch so stupňom nebezpečenstva výbuchu 1 a so stupňom nebezpečenstva výbuchu 2 musia byť vo vyhotovení najmenej pre triedu výbušnosti M. Pri ťažbe zemného plynu musí byť vyhotovenie týchto záverov najmenej pre skupinu vznietenia A a pre ostatné plyny alebo kvapaliny vo vyhotovení najmenej pre skupinu vznietenia C.

§ 121
Elektrické štartovacie zariadenie

(1) Zdroje prúdu pre elektrické štartovacie zariadenie vrtných súprav sa smú inštalovať len v priestoroch bez nebezpečenstva výbuchu.
(2) Prívodné vodiče štartovacieho prúdu smú byť pod napätím len po dobu štartovania.
(3) Elektrické štartovacie zariadenie sa nesmie používať pri výrone plynu. Tento zákaz sa musí vyznačiť v blízkosti ovládacieho tlačidla. Pre elektrické štartovacie zariadenie pri zmáhaní otvorenej erupcie platí ustanovenie § 35.

§ 122
Ochrana proti blesku a statickej elektrine

(1) Ťažobné zariadenie umiestnené nad zemou sa musí uzemniť.
(2) Pri čerpaní kvapalinových frakcií uhľovodíkov do automobilovej cisterny a z nej treba cisternu uzemniť a vodivo spojiť s tankovacím zariadením.

IV. oddiel
P r e v á d z k a   a   ú d r ž b a e l e k t r i c k ý c h   z a r i a d e n í 
n a   p o v r c h u

§ 123
Inštrukcie pre práce na elektrickom zariadení
 pri mimoriadnych udalostiach

Vedúci organizácie musí vydať okrem pokynov pre obsluhu, údržbu a opravy elektrického zariadenia aj prevádzkové a pracovné inštrukcie, ktoré musia obsahovať najmä postup pri používaní elektrického zariadenia pri poruchách a iných mimoriadnych udalostiach.

V. oddiel
E l e k t r i c k é   z a r i a d e n i a   n a   p o v r c h u 
p r i   p o d z e m n o m   u s k l a d ň o v a n í   p l y n o v 
a   k v a p a l í n

§ 124

Pre elektrické zariadenia pri podzemnom uskladňovaní plynov alebo kvapalín platia primerane ustanovenia tohto dielu a príslušnej technickej normy 16/.

VI. oddiel
U s t a n o v e n i a   p r e   e l e k t r i c k é   z a r i a d e n i a 
n a   p o v r c h u   p r i   g e o l o g i c k o m   p r i e s k u m e

§ 125
Elektrické práce v teréne

Priestory, kde sa vykonáva geoelektrický prieskum v teréne sa z hľadiska nebezpečenstva úrazu elektrickým prúdom zaraďujú ako priestory nebezpečné, prípadne v sťažených pracovných podmienkach ako priestory osobitne nebezpečné.

§ 126
Manipulácia s elektrickým vedením

(1) Keď sa pri križovaní verejných komunikácií počas geoelektrických meraní kladie vedenie na cestu, treba obojstranne na komunikácii vo vzdialenosti 50 m od križovatky vedenia s komunikáciou vždy po pravej strane v smere jazdy umiestniť dopravné značky „Iné nebezpečenstvo“ alebo hliadku vybavenú červenou zástavkou. Pri oboch krajoch cesty sa musí elektrické vedenie pripevniť k zemi, aby nebol možný jeho posun a aby neohrozovalo prevádzku na komunikácii. Elektrické vedenie sa musí chrániť proti mechanickému poškodeniu a pri križovaní komunikácií zavesením sa musí dodržať minimálna výška nad vozovkou 4,5 m.
(2) Na prechod káblov cez železničnú trať sa musia používať priepusty, podjazdy a pod. Vždy sa musí zabezpečiť súhlas prevádzateľa dráhy.
(3) Pri kladení vedenia sa musí vykonávať vizuálna kontrola stavu vedenia, najmä či nie je poškodená jeho izolácia. Najmenej jedenkrát za mesiac sa musí prekontrolovať izolačný stav používaných vedení. O výsledku týchto kontrol sa musia viesť záznamy.
(4) Pred zapnutím prúdového obvodu s napätím vyšším ako bezpečným musí operátor upozorniť všetkých pracovníkov pracujúcich na linke, že bude zapnutý elektrický prúd.
(5) Použitý typ elektrického vedenia a jeho dimenzia musia zodpovedať použitému napätiu a prúdu.
(6) Generátory, meracia aparatúra ako i ostatné meracie zariadenia sa musia chrániť pred nebezpečným dotykovým napätím podľa technických noriem.

§ 127
Obsluha meracej aparatúry

(1) Obsluha meracej aparatúry (ďalej len „operátor“) musí byť pracovník s elektrotechnickou kvalifikáciou. Vo výnimočnom prípade za predpokladu, že sú zaistené podmienky bezpečnej obsluhy elektrických zariadení, môže byť operátorom aj poučený pracovník, ktorý spĺňa podmienky podľa osobitného predpisu 20/.
(2) Operátor riadi a kontroluje práce ústne pomocou telefónu alebo vysielačky. Jeho rozkazy sa nesmú odovzdávať pomocou sprostredkovateľa.
(3) Pri napätí vyššom ako 300 V sa musí pracovník obsluhujúci prúdovú elektródu po oznámení začiatku merania vzdialiť najmenej 2 m od elektródy a nevracať sa skôr, kým nedostane nový pokyn od operátora.
(4) Organizácia musí vydať okrem pokynov pre obsluhu, údržbu a opravy elektrických zariadení pre geoelektrický prieskum aj miestne prevádzkové a bezpečnostné pokyny, v ktorých sa musí určiť najmä spôsob zaobchádzania s týmto zariadením pri súčasnom rešpektovaní ochrany objektov, vrátane ochranných pásiem podzemných rozvodov.

§ 128
Obmedzenie geoelektrických prác

(1) Počas búrky alebo pred jej blízkym príchodom sú všetky geoelektrické práce zakázané.
(2) V blízkosti pracovísk, na ktorých sa vykonávajú trhacie práce 21/ sa môžu geoelektrické merania vykonávať iba po vzájomnej dohode zúčastnených organizácií. V dohode sa musí uviesť najmä spôsob časového oddelenia prípravy a výkonu trhacích prác od výkonu geoelektrických prác tak, aby sa vylúčila možnosť predčasného roznetu náloží v dôsledku účinkov merania.

S I E D M Y D I E L
OCHRANA ZDRAVIA 22/

§ 129
Ochrana pred škodlivinami

(1) Ak sa vyskytujú v pracovnom ovzduší škodliviny, musí organizácia vykonať opatrenia na zamedzenie (napr. hermetizácia ťažobného systému, odvádzanie škodlivín na potrebnú vzdialenosť od pracovného prostredia), prípadne obmedzenie jej výskytu, vybaviť pracovníkov potrebnými ochrannými pracovnými prostriedkami a poučiť ich o ochrane proti škodlivinám a o prvej pomoci. Okrem toho sa musí vykonávať pravidelná kontrola zloženia ovzdušia v stanovených lehotách orgánmi hygienickej služby. Kontrolu vykonávajú pracovníci, ktorí absolvujú zvláštne školenie. O kontrolách sa musia viesť záznamy.
(2) Prístupy do pracovného prostredia s výskytom škodlivín musia byť označené výstražnými tabuľkami.
(3) Do priestoru, ktorý je ohrozený škodlivinami sa smie vstupovať len vtedy, ak tento priestor je čo najúčinnejšie vetraný a nezávadnosť ovzdušia v ňom overená rozborom alebo indikátorom, schváleným Slovenským banským úradom.
(4) Ak nie je možné dodržať ustanovenie predchádzajúceho odseku, môžu sa v priestore, v ktorom škodliviny prekračujú najvyššie prípustné koncentrácie zdržovať len pracovníci s nasadenými dýchacími prístrojmi. Možnosť použitia dýchacích prístrojov je upravená zvláštnym predpisom 23/. Práce v takomto prostredí treba považovať za práce so zvýšeným nebezpečenstvom.

§ 130
Práca v nádrži obsahujúcej škodliviny

(1) Pri práci v nádrži obsahujúcej škodliviny musí byť splnená požiadavka ustanovenia § 129 ods. 4 a okrem toho musí použiť každý pracovník, ktorý sa zdržuje v nádrži ochranný pás s lanom, ktorého koniec musí byť vyvedený z nádrže a zabezpečený najmenej dvomi pracovníkmi, ktorí sa zdržujú mimo nádrže a sledujú pracovníka v nádrži.
(2) Za nádrž obsahujúcu škodliviny sa považuje aj nádrž s ropou alebo gazolínom, pokiaľ obsahujú škodliviny.

ô s m y d i e l
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 131
Odchýlky od bezpečnostného predpisu

(1) Odchýlky od ustanovení tohto bezpečnostného predpisu povoľuje obvodný banský úrad. Žiadosť o povolenie odchýlky musí obsahovať najmä označenie ustanovenia, od ktorého sa povolenie odchýlky žiada, odôvodnenie žiadosti a návrh náhradných bezpečnostných opatrení. Žiadosť musí byť doložená vyjadrením orgánu nadriadeného organizácii a vyjadrením príslušného orgánu Revolučného odborového hnutia, prípadne komisie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ak ide o jednotné roľnícke družstvo, alebo komisie poverenej výkonom starostlivosti o členov ak ide o výrobné družstvo.
(2) Odchýlky pre novovybudované alebo rekonštruované zariadenia možno povoliť len v nevyhnutných prípadoch. Takéto odchýlky sa musia prerokovať už v štádiu projekčnej prípravy. V žiadosti o povolenie odchýlky sa musí jednoznačne preukázať súhlas investora, ak žiadateľom je výnimočne projekčná organizácia.
(3) Povolenie odchýlky podľa odseku 1 nie je potrebné, keď hrozí nebezpečenstvo z omeškania pri záchrane ľudí alebo pri likvidácii havárie. Za týchto okolností sa smú použiť aj stroje, prístroje, zariadenia a pracovné postupy, ktoré nie sú pre daný prípad svojou povahou určené alebo schválené, avšak sú primerane bezpečné. Všetky tieto prípady musí však organizácia bezodkladne oznámiť obvodnému banskému úradu a orgánu nadriadenému organizácii.
(4) Obvodný banský úrad môže v jednotlivých nevyhnutných prípadoch ustanoviť po prerokovaní s organizáciou, prípadne s orgánom jej nadriadeným, ako aj s príslušným orgánom Revolučného odborového hnutia alebo s príslušným orgánom Zväzu družstevných roľníkov SSR, prípadne Slovenského zväzu výrobných družstiev ďalšie podrobnejšie opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, prípadne bezpečnosti prevádzky.
(5) Pre organizácie podliehajúce hlavnému dozoru štátnej banskej správy podľa banského zákona 24/ môže obvodný banský úrad ustanoviť všeobecné opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, prípadne bezpečnosti prevádzky, v súčinnosti s orgánmi nadriadenými organizáciám a s príslušnými orgánmi Revolučného odborového hnutia, prípadne aj s príslušnými orgánmi hygienickej služby.

§ 132
Prechodné ustanovenia

(1) V prípade osobitného zreteľa môžu orgány štátnej banskej správy svoje rozhodnutia, vydané podľa doterajších predpisov vo veciach prác, ktoré neboli dokončené do doby začiatku účinnosti tohto predpisu, zmeniť alebo zrušiť, ak predmetné rozhodnutie nie je v súlade s týmto predpisom.
(2) Organizácie preskúmavajú do šiestich mesiacov po nadobudnutí účinnosti svoje opatrenia, vydané pred dňom začiatku účinnosti tohto predpisu, týkajúce sa prác nedokončených k tomuto dňu a prispôsobia uvedené opatrenia tomuto predpisu.

§ 133
Výklad niektorých pojmov

Výklad niektorých pojmov pre účely tohto predpisu je uvedený v prílohe.

§ 134
Zrušovacie ustanovenie
Zrušujú sa:
a)	Diel piaty - oddiel štvrtý „Trhacie práce pri seizmike“ (§§05 047 až 05 104) a v plnom rozsahu diel ôsmy, diel desiaty, diel jedenásty a dvanásty bezpečnostného predpisu Ústredného banského úradu z 1. decembra 1963 č. 8000/1963 pre ťažbu ropy a zemného plynu a pre vrtné a geofyzikálne práce pri vyhľadávaní a prieskume nerastných ložísk, v znení úpravy Slovenského banského úradu z 1. februára 1971 č. 10/1971 25/;
b)	Bezpečnostný predpis Ústredného banského úradu z 1. apríla 1968 č. 2400/1968 o veľkopriemerových vrtoch - registrovaný v čiastke 17/1968 Zbierky zákonov;
c)	§ 07 001 ods. 3 druhá veta § 10 005 ods. 2 a § 13 046 úpravy Slovenského banského úradu z 1. februára 1971 č. 10/1971 o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky v organizáciách, pokiaľ podliehajú zákonu č. 41/1957 Zb. o využití nerastného bohatstva (banský zákon) - registrovanej v čiastke 12/1971 Zbierky zákonov;
d)	Úprava Slovenského banského úradu z 22. marca 1971 č. 974/1971, ktorou sa rozširuje platnosť bezpečnostného predpisu Ústredného banského úradu č. 8000/1963 na organizácie uránového priemyslu;
e)	Článok I. písm. b) odsek 2, písm. g) odsek 2, a písm. h) odsek 2 úpravy Slovenského banského úradu z 1 augusta 1972 č. 3100/1972 uverejnenej v Ústrednom vestníku SSR č. 18/1972 - registrovanej v čiastke 20/1972 Zbierky zákonov.

§ 135
 Účinnosť

Tento predpis 26/ nadobúda účinnosť 1. júlom 1981.

Predseda:
Ing. Baran, CSc. v. r.

Príloha:

Výklad niektorých pojmov pre účely tohto predpisu

Cementačný a štiepiaci agregát - čerpadlové zariadenie umožňujúce cementáciu vrtov, hydraulické rozrušovanie vrstiev (štiepenie) alebo preplachovanie vrtov, a to pod vysokým tlakom. Zariadenie je spravidla umiestnené na automobilovom podvozku.
Cementový mostík - celistvý stĺpec stuhnutého cementu vo vymedzenom intervale vrtu alebo sondy.
Druhotné ťažobné metódy - spôsob ťažby doplňovaním ložiskovej energie (vodou, vzduchom, plynom a pod.).
Drip	- typ odlučovača kvapalnej fázy a pevných častí z ťaženého plynu.
Elevátor	- zariadenie na manipuláciu (ťahanie, zapúšťanie) rúrok vo vrte alebo sonde.
Erupcia	- samovoľný výron média z vrtu alebo sondy.
Kolektor (zberač) - systém posúvačov umožňujúcich manipuláciu s prietokom ťaženého média.
Lubrikačná hlava- zariadenie na ústí sondy umožňujúce hermetické uzatvorenie sondy pri zapúšťaní a ťahaní prístrojov v sonde pod tlakom.
Lyžicovanie - spôsob ťažby pomocou špeciálneho nástroja (lyžice) zavesenej na lane.
Navijak (spill) - oceľová cievka na predĺženom hriadeli vrtného vrátku, slúžiaca na navíjanie pomocného lana pri manipulácii s ťažšími bremenami a vyvodzovaní ťahových síl pri manipulácii so závitovými spojmi.
Otvorená erupcia - každá erupcia, ktorú nemožno za daného technického stavu zariadenia súpravy okamžite zvládnuť.
Paker	- zariadenie na hermetické oddelenie vymedzených úsekov vo vrte alebo sonde.
Parný predohrev - zariadenie slúžiace na ohriatie plynu pred redukciou tlaku alebo pred dopravou v ťažobnej plynovodnej prípojke (proti tvorbe hydrátov). Ohrev plynu pri sonde sa v ťažobných plynovodných prípojkách uskutočňuje v tzv. nepriamych ohrevoch, kde sa na prenos tepla do plynu používa kvapalinová náplň (glykol, voda). Zdrojom tepelnej energie je spaľovaný zemný plyn. Na strediskách sa plyn ohrieva v parných ohrevoch, pri ktorých sa teplo odovzdáva prúdiacemu plynu cez plochy výmenníka tepla.
Piestovanie - odčerpávanie výplachu vody a pod. z čerpacích rúrok za účelom dosiahnutia vytekania média z nich.
Preventer	- zariadenie na ústí vrtu alebo sondy umožňujúce uzatvorenie priestoru medzikružia medzi kolónou pažníc a zapustenými vrtnými alebo ťažobnými rúrkami.
Protierupčné zariadenie - zariadenie na ústí vrtu alebo sondy umožňujúce hermetické uzatvorenie ústia.
Regulačná (redukčná) stanica - súbor strojného a meracieho zariadenia pre automatickú redukciu kolísavého vyššieho vstupného tlaku vykurovacieho plynu (resp. plynov určených na komprimovanie), na nižší konštantný tlak výstupný.
Samotok	- spôsob ťažby, kde ťažné médium vyteká zo sondy pôsobením vyššej tlakovej energie ložiska.
Separátor	- horizontálny alebo vertikálny odlučovač kvapalnej fázy od plynnej pri ťažbe uhľovodíkov.
Sonda	- dokončený vrt (spravidla zapažený) pre účely čerpacích pokusov, ťažbu, podzemné uskladňovanie a pod.
Stoják	- pevná časť vývodu čerpadiel vyvedená nad úroveň pracovnej plošiny.
Termické ťažobné metódy - spôsob ťažby ropného ložiska vnútroložiskovou spaľovacou vlnou, vtláčaním pary alebo iným spôsobom dodávania tepelnej energie ložisku.
Tester	- zariadenie slúžiace na odobratie vzorky média a získanie fyzikálnych parametrov skúšanej vrstvy.
Tlakový prejav - úkaz zvýšeného tlaku vo vrte alebo sonde vyznačujúci sa splynením výplachu alebo zvýšeným výtokom média.
Vrt	- otvor v hornine vyhĺbený špeciálnym nástrojom pre účely prieskumu, ťažby a pod., ktorého hĺbka značne presahuje jeho priemer.
Vrtba	- pracovisko a príslušné zariadenia na hĺbenie vrtov.
Výmenník tepla - zariadenie, v ktorom dochádza k výmene tepla medzi dvoma látkami rozdielnych teplôt.
Výplach, výplachová kvapalina - prírodná alebo chemicky upravená kvapalina, ktorá je čerpadlami vtláčaná cez výplachovú hadicu a výplachovú hlavu do vrtného náradia a cez dláto na počvu vrtu a priestorom medzikružia vychádza na povrch. Slúži najmä na vynášanie rozvŕtanej horniny, ochladzuje dláto, maže steny vrtu, svojou hmotnosťou pôsobí protitlakom na vrstvy, zabezpečuje stabilitu stien vrtu a zabraňuje výronu a erupcii.
Výplachová hadica - vysokotlaková hadica pre prívod preplachovacej kvapaliny z pevnej časti vývodov čerpadiel na pohybujúcu sa časť vrtnej kolóny.
Výplachová hlava - zariadenie, ktoré umožňuje prietok výplachu pri rotácii vrtného náradia.
Výťažník	- obdoba elevátora.
Závesné kliny - zariadenia slúžiace na uchytenie rúrok (vrtných, ťažobných atď.) v rotačnom stole.
Zaťažkávadlo - látka používaná na dosiahnutie požadovanej hmotnosti výplachu.
Zberné plynové stredisko - komplex technologického zariadenia, ktoré slúži na úpravu a meranie ťaženého zemného plynu alebo kvapaliny.
Vyššie plynové prejavy - stav na vrte pri tlakovom prejave alebo zmáhaní, pri ktorom môže dôjsť k vytvoreniu nebezpečnej koncentrácie plynu v okolí vrtu.
Zložité alebo neobvyklé podzemné opravy sond - opravy sond vyžadujúce použitie špeciálnych zariadení, prístrojov, náradia a materiálov, napr. návrat na spodný horizont, výmena piestového filtra, oprava alebo výmena pažnicovej kolóny, frézovanie v sonde a pod.
Záchranné zariadenie - zariadenie slúžiace v prípade nebezpečenstva k rýchlemu úniku z hornej pracovnej plošiny.