V Ý N O S

Ministerstva hospodárstva

Slovenskej republiky

z 20. júla 1993  č. 1/1993

o banskomeračskej dokumentácii pri banskej činnosti 
a niektorých činnostiach vykonávaných banským spôsobom

V Ý N O S
Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky
z 20. júla 1993
č. 1/1993

o banskomeračskej dokumentácii pri banskej činnosti a niektorých činnostiach vykonávaných banským spôsobom

	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky podľa § 39 ods. 3 zákona č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 498/1991 Zb. a § 20 ods. 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 499/1991 Zb. (ďalej len „zákon“) ustanovuje:

Prvý diel

Všeobecné ustanovenia

§ 1
Rozsah platnosti

	(1) Výnos upravuje vyhotovovanie, vedenie, dopĺňanie a uchovávanie (ďalej len „vedenie“) banskomeračskej dokumentácie
a)	pri banskej činnosti s výnimkou úpravy a zušľachťovania nerastov vykonávaného v súvislosti s ich dobývaním1/,
b)	pri týchto činnostiach vykonávaných banským spôsobom:
1.	dobývanie ložísk nevyhradených nerastov, zabezpečovanie a likvidácia banských diel a  lomov, ako aj vyhľadávanie a prieskum ložísk nevyhradených nerastov,
2.	podzemné práce vykonávané banským spôsobom, najmä hĺbenie jám a jamíc, razenie štôlní a tunelov, ako aj iných podzemných priestorov s objemom nad 500 m3,
3.	práce na sprístupňovaní jaskýň a práce na ich udržiavaní v bezpečnom stave.2/

	(2) Výnos sa nevzťahuje na povrchové dobývanie ložísk nevyhradených nerastov, ak postup každej z ťažobných stien je menší ako 20 m za rok a ročná ťažba neprekročí 50 000 m3.

§ 2
Zodpovednosť za vedenie banskomeračskej dokumentácie

	(1) Právnická a fyzická osoba 3/ (ďalej len „organizácia“), ktorá vykonáva činnosti uvedené v § 1 ods. 1 je povinná zabezpečiť vedenie banskomeračskej dokumentácie a odborný výkon banskomeračských prác podľa tohto výnosu.

	(2) Za riadne vedenie, správnosť, úplnosť a odborné vyhotovenie banskomeračskej dokumentácie podľa tohto výnosu zodpovedá pracovník poverený organizáciou (ďalej len „hlavný banský merač“), čo overí svojím podpisom.

	(3) Za správnosť a úplnosť jednotlivých meraní a častí banskomeračskej dokumentácie zodpovedá pracovník, ktorý tieto práce vykonáva alebo riadi (ďalej len „banský merač“), čo potvrdí svojím podpisom.

	(4) Za vedenie špeciálneho obsahu účelových banských máp na banskomeračskom podklade zodpovedá odborný pracovník poverený organizáciou, čo potvrdí svojím podpisom.

	(5) Hlavný banský merač rozhoduje o prevzatí dokumentácie vyhotovenej iným útvarom organizácie alebo inou organizáciou do súboru banskomeračskej dokumentácie.

§ 3
Hlavný banský merač

	(1) Funkciu hlavného banského merača smie vykonávať osoba s vysokoškolským vzdelaním
a)	banskomeračského odboru minimálne s dvojročnou praxou v odbore banské meračstvo,
b)	banskogeologických a geodetických odborov minimálne s trojročnou praxou v odbore banské meračstvo.

	(2) Hlavný banský merač musí preukázať odbornú spôsobilosť skúškou pred skúšobnou komisiou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) podľa skúšobného poriadku vydaného ministerstvom.

	(3) O odbornej spôsobilosti hlavného banského merača vydá ministerstvo osvedčenie.

§ 4
Banský merač

	(1) Funkciu banského merača smie vykonávať osoba s  vysokoškolským alebo úplným stredným odborným vzdelaním
a)	banskomeračského odboru,
b)	banskogeologických a geodetických odborov minimálne s jednoročnou praxou v odbore banské meračstvo.

	(2) Banský merač musí preukázať odbornú spôsobilosť skúškou pred komisiou obvodného banského úradu podľa skúšobného poriadku vydaného ministerstvom.

	(3) O odbornej spôsobilosti banského merača vydá obvodný banský úrad osvedčenie.

Druhý diel

Banské polohové a výškové bodové pole

§ 5
Banské polohové bodové pole

	(1) Banské polohové bodové pole obsahuje
a)	základné banské polohové bodové pole v podzemí a na povrchu,
b)	podrobné banské polohové bodové pole v podzemí a na povrchu.

	(2) Základné banské polohové bodové pole v podzemí tvoria body základných orientačných priamok, poloha ktorých sa určila pri pripojovacom a usmerňovacom meraní a body orientačných priamok, ktoré sú súčasťou veľmi presných polygónových ťahov. Orientačné priamky sa rozmiestňujú tak, aby vzdialenosti medzi nimi neboli väčšie ako 1 000 m.	

	(3) Podrobné banské polohové bodové pole v podzemí tvoria body, poloha ktorých sa určila banským polygónovým alebo iným meraním, ktoré vychádza z bodov základného banského polohového bodového poľa v podzemí.

	(4) Každá orientačná priamka sa zabezpečuje aspoň trojicou bodov.

	(5) Základné banské polohové bodové pole na povrchu tvoria body určené z bodov Československej trigonometrickej siete veľmi presnými meračskými metódami.

	(6) Podrobné banské polohové bodové pole na povrchu tvoria body, poloha ktorých sa určila meračskými metódami zo základného banského polohového bodového poľa na povrchu. Slúži na zameriavanie polohopisu všetkých predmetov merania potrebných na vedenie dokumentácie.

	(7) Dokumentácia sa vyhotovuje v súradnicovom systéme Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej (S – JTSK).

§ 6
Banské výškové bodové pole

	(1) Banské výškové bodové pole obsahuje
a)	základné banské výškové bodové pole v podzemí a na povrchu,
b)	podrobné banské výškové bodové pole v podzemí a na povrchu.

	(2) Základné banské výškové bodové pole v podzemí tvoria
a)	trojice bodov v náraziskách jám jednotlivých horizontov (podzemných diel), ktorých výšky sa určujú presným výškovým meraním,
b)	jednotlivé body stabilizované v hlavných banských (podzemných) dielach vo vzdialenosti najviac 300 metrov od seba, ktorých výšky sa určujú presným výškovým meraním.

	(3) Podrobné banské výškové bodové pole v podzemí tvoria body, ktorých výšky sa určujú technickým výškovým meraním.

	(4) Banské výškové bodové pole na povrchu obsahuje
a)	základné banské výškové bodové pole na povrchu odvodené z bodov Československej jednotnej nivelačnej siete I. až III. rádu,
b)	podrobné banské výškové bodové pole na povrchu, ktoré tvoria body odvodené z Československej jednotnej nivelačnej siete IV. rádu alebo zo základného banského výškového bodového poľa na povrchu,
c)	body banského polohového bodového poľa na povrchu, ktorých výšky sa určili technickým výškovým meraním.

	(5) Nadmorské výšky sa uvádzajú vo výškovom systéme baltskom - po vyrovnaní (Bpv). Iný výškový systém možno použiť len so súhlasom obvodného banského úradu.

§ 7
Stabilizácia a prevzatie bodov banských bodových polí

	(1) Body banských bodových polí sa stabilizujú na miestach zabezpečujúcich minimálnu pravdepodobnosť ich poškodenia alebo zničenia.

	(2) Organizácia je povinná chrániť a udržiavať všetky stabilizované body, ktoré zriadila alebo prevzala.

	(3) Pri prevzatí meračských bodov a pred ich zaradením do zoznamu súradníc a výšok bodov banských bodových polí sa overí neporušiteľnosť ich polohy.

Tretí diel

Meračské metódy

§ 8
Voľba meračských metód

	(1) Pre každý druh merania sa volia také meračské metódy, prístroje a pomôcky, ktoré zaručujú požadovanú alebo vyššiu presnosť.

	(2) Pri každom meraní treba prihliadať aj na účel a význam zameriavaných skutočností a na možnosť budúceho využitia výsledkov merania.

	(3) Pri meraní sa použijú také metódy a postupy, ktoré zabezpečujú dostatočnú vnútornú kontrolu alebo aspoň dva rôzne, porovnateľné, od seba nezávislé spôsoby merania, prípadne nezávisle dvakrát opakovaný rovnaký spôsob merania.

	(4) Meračské metódy a presnosť jednotlivých polohových a výškových meraní pri činnostiach podľa § 2 a 3 zákona je uvedená v prílohách tohto výnosu a to
a)	pre banskú činnosť v podzemí podľa § 2 písm. a), b), c), f) a g) zákona a činnosť vykonávanú banským spôsobom v podzemí podľa § 3 písm. d) a f) zákona v prílohe č. 1 tohto výnosu,
b)	pre banskú činnosť na povrchu podľa § 2 písm. a), b), c), e), f) a g) zákona a činnosť vykonávanú banským spôsobom na povrchu podľa § 3 písm. a) zákona v prílohe č. 2 tohto výnosu.

Štvrtý diel

Banskomeračská dokumentácia

§ 9
Obsah banskomeračskej dokumentácie

	(1) Banskomeračská dokumentácia obsahuje

a) Súbor základnej dokumentácie, ktorú tvoria údaje o 
1.	chránenom ložiskovom území4/ a chránenom území,5/
2.	dobývacom priestore,6/
3.	ochrane povrchu,
4.	ochrane proti plynonosným a vodonosným prejavom,
5.	ochrane jám (ochranný pilier, zvislosť a pod.) a ostatných hlavných banských (podzemných) diel,
6.	pripojovacom a usmerňovacom meraní,
7.	hlavnom polohovom a výškovom meraní, 
vrátane technických správ a evidenčnej knihy súboru základnej dokumentácie.

	b) Číselnú časť, ktorá obsahuje
1.	zápisníky,
2.	výpočtové knihy (výpočty polygónových a výškových ťahov),
3.	zoznam súradníc a výšok bodov základných banských bodových polí,
4.	odobierkovú dokumentáciu,
5.	evidenciu a pohyb zásob ložiska.

	c) Grafickú časť, ktorá obsahuje
1.	náčrty,
2.	základnú banskú mapu,
3.	profily a rezy,
4.	mapu povrchu,
5.	účelové banské mapy.

	(2) Pri jednotlivých meraniach, prípadne ich samostatných častiach sa uvedie
a)	miesto a predmet merania,
b)	dátum merania a vyhodnotenia,
c)	súradnice bodov základného banského polohového bodového poľa a bodov základného banského výškového bodového poľa,
d)	banskomeračský náčrt,
e)	odkaz na zápisník, prípadne inú dokumentáciu.

	(3) Vstupné údaje a výsledky slúžiace na vedenie grafickej časti dokumentácie alebo ako východiskové údaje pre iné výpočty sa zapisujú trvalým spôsobom. Pri vstupných údajoch sa uvádza odkaz na ich prameň (napr. číslo a strana príslušného zápisníka).

	(4) Ak sa merania vykonávajú integrovaným meračským spôsobom a výpočty na počítači, potom výstupné údaje počítača plnia funkciu príslušných častí číselnej dokumentácie.

§ 10
Zápisníky

	(1) Namerané údaje, zápisy a náčrty sa pri meraní zaznačujú do zápisníka čitateľne a prehľadne. Po vyhodnotení sa výsledné údaje potrebné pre ďalší výpočet napíšu trvalým spôsobom.

	(2) Každý list zápisníka sa vopred očísluje a na začiatku sa uvedie počet listov.

	(3) Na každej strane zápisníka sa okrem nameraných údajov uvedie
a)	miesto a predmet merania,
b)	dátum merania,
c)	meno a podpis banského merača,
d)	typy a čísla použitých meračských prístrojov a pomôcok,
e)	banskomeračský náčrt, prípadne odkaz na osobitne vyhotovený náčrt,
f)	kontrolné údaje.

	(4) V prípade použitia elektronických meračských prístrojov a pomôcok alebo elektronických záznamníkov výstupné údaje z týchto prístrojov nahradzujú zápisník.

§ 11
Výpočty

	(1) Výpočty sa spracúvajú prehľadným spôsobom. Vstupné a výstupné údaje sa zapisujú trvalým spôsobom.

	(2) Pri každom výpočte sa uvedie
a)	odkaz na podklady, z ktorých sa čerpali východiskové údaje merané i vypočítané,
b)	porovnanie dosiahnutých odchýliek s povolenými odchýlkami,
c)	meno toho, kto výpočet urobil alebo spracoval zadanie pre výpočet na počítači, prípadne toho, kto ich kontroloval a ich podpisy,
d)	dátum výpočtu.

	(3) Pri použití elektronických a integrovaných meračských systémov sa uvedú údaje
a)	uvedené v odseku 2,
b)	o kontrole vstupných údajov,
c)	o kontrole výsledkov.

§ 12
Zoznamy súradníc bodov základného banského bodového poľa

	(1) Zoznamy súradníc obsahujú súradnice trvale stabilizovaných bodov základného banského bodového poľa.

	(2) Pre každý bod základného banského bodového poľa sa uvedú tieto hlavné identifikačné údaje
a)	súradnice bodu,
b)	spôsob stabilizácie,
c)	miestopis,
d)	spôsob označenia,
e)	dátum zamerania.
§ 13
Základná banská mapa

	(1) Základnou banskou mapou je
a)	základná prieskumná mapa pri geologických prácach na ložiskách nerastov v podzemí a na povrchu,
b)	základná banská mapa pri hlbinnom dobývaní ložísk nerastov a pri zabezpečovaní a likvidácii starých banských diel,
c)	základná mapa lomu pri povrchovom dobývaní ložísk nerastov,
d)	základná mapa pri ťažbe ropy a zemného plynu,
e)	základná mapa pri ťažbe lúhovaním
f)	základná mapa vedená pri činnostiach podľa § 3 písm. d) a f) zákona,
g)	základná mapa pri osobitných zásahoch do zemskej kôry 5/.

	(2) Základná banská mapa sa vyhotovuje trvalým spôsobom ako originál na základe údajov získaných vlastným meraním alebo na základe údajov prevzatých podľa § 2 ods. 6.

	(3) Základná banská mapa obsahuje zákresy všetkých základných banských, geologických, technických a správnych údajov, ako aj ďalších údajov, potrebných na riadne vedenie prác. Na použitie banských máp sa vzťahuje piaty diel a príloha č. 3 tohto výnosu.

	(4) Originál základnej banskej mapy sa vyhotovuje na podklade, ktorého zrážanlivosť v žiadnom smere neprekročí hodnotu 1 promile, v mierke 1:500, 1:1000 alebo 1:2000 jednotne v rámci celého dobývacieho priestoru alebo pracoviska. O voľbe mierky základnej banskej mapy rozhoduje hlavný banský merač.

	(5) Klad listov základnej banskej mapy nadväzuje na delenie evidenčnej jednotky (triangulačného listu) v súradnicovom systéme JTSK.

	(6) Nedodržanie kladu listov základnej banskej mapy je prípustné, ak možno celý dobývací priestor, prípadne celé ložisko zobraziť na jeden mapový list. Strany rámov mapových listov možno posunúť v smere osí súradnicového systému. V smere osi X sa môžu posunúť o 100 metrov a ich celé násobky, v smere osi Y o 25 metrov a ich celé násobky. Posunutie mapového listu sa na ňom vyznačí.

	(7) Dva susedné mapové listy toho istého stĺpca sa môžu spojiť do jedného listu dvojnásobného formátu.

	(8) Základná banská mapa vedená pri banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom v podzemí sa vyhotovuje pre horizonty (podzemné diela), prípadne pre sloje alebo lavice mocného sloja, pre žily alebo žilové uzly. Banské (podzemné) diela iných horizontov alebo ložísk sa zakresľujú iba vtedy, ak je to potrebné z dôvodov dopravy, vetrania a pod.

	(9) Pre ložiská s väčším úklonom ako 45o sa vyhotovuje ako súčasť základnej banskej mapy priemet ložiska do zvislej roviny alebo do roviny, ktorá sleduje generálny smer ložiska. Stopa tejto roviny a ďalšie údaje o polohe roviny v priestore sa vyznačia v základnej banskej mape.

§ 14
Umiestnenie a presnosť rámu mapového listu a súradnicovej siete

	(1) Rám mapového listu sa umiestní tak, aby severný, južný a západný okraj listu bol rovnako široký.

	(2) Rám mapového listu sa zobrazuje s presnosťou  0,2 . 10-3 m v stranách a  0,3 . 10-3 m v uhlopriečkach.

	(3) Pri susedných bodoch štvorcovej siete nesmie rozdiel vzdialenosti prekročiť hodnotu  0,2 . 10-3 m.

§ 15
Presnosť zobrazenia bodov a kresby

	(1) Body banských bodových polí sa zobrazujú s presnosťou  0,3 . 10-3 m.

	(2) Rozdiel medzi vzdialenosťou bodov vynesených zo súradníc a skutočnou vzdialenosťou prevedenou do mierky mapy nesmie prekročiť hodnotu  0,4 . 10-3 m.

	(3) Presnosť zobrazenia podrobných bodov (napr. rohy budov, medzníky a pod.) zameraných ortogonálnou alebo polárnou metódou, prípadne inou metódou rovnakej alebo vyššej presnosti, sa kontroluje omernými mierami a inými kontrolnými dĺžkami meranými v teréne. Rozdiel medzi dĺžkami priamo meranými prevedenými do mierky mapy a odmeranými na mape nesmie prekročiť hodnotu  0,5 . 10-3 m. Pri prekročení tejto hodnoty je treba závadu zistiť a odstrániť.

	(4) Kresba na styku susedných mapových listov sa porovná zmeraním priesečníkov kresby s rámom alebo iným vhodným spôsobom. Zistené závady sa odstránia.

§ 16
Obsah základnej banskej mapy

	(1) V základnej banskej mape sa uvádzajú tieto mimorámové údaje
a)	označenie listu,
b)	súradnicový a výškový systém; pri mapách vyhotovených v inom než predpísanom výškovom systéme uviesť rozdiel výšky,
c)	klad listov s vyznačením súradníc ich rohov, hraníc dobývacieho priestoru, vyšrafovaním predmetného listu a označením mapových listov uvedených v klade listov,
d) 	vysvetlivky,
e)	o založení základnej banskej mapy,
f)	o doplňovaní základnej banskej mapy,
g)	o obnovení základnej banskej mapy,
h)	o súčastiach základnej banskej mapy (napr. priesvitky a pod.),
i)	ťažený nerast,
j)	názov organizácie,
k)	názov ložiska,
l)	názov dobývacieho priestoru,
m)	názov základnej banskej mapy,
n)	mierka základnej banskej mapy,
o)	poradové číslo listu podľa kladu listov používaného v organizácii,
p)	evidenčné číslo základnej banskej mapy,
r)	súradnice štvorcovej siete na južnom a východnom okraji listu.

	(2) V základnej banskej mape sa zakresľujú značkami podľa piateho dielu a prílohy č. 3
a)	štvorcová súradnicová sieť s rozmermi 100 mm x 100 mm,
b)	štátne hranice a hranice katastrálnych území,
c)	hranica chráneného ložiskového územia, chráneného územia dobývacieho priestoru7/, ochranných pásiem, ochranných pilierov, ochranných bezpečnostných pilierov, ochranných pásiem vrtov, príp. iné obmedzenie činnosti podľa § 1, vrátane čísla rozhodnutia, ktorým bola hranica určená, 
d)	základné a podrobné banské bodové pole,
e)	prieskumné vrty, štôlne, šachtice,
f)	základné geologické údaje, plochy odpisov zásob a plošných strát ložiska,
g)	banské a podzemné diela súvisiace s činnosťou podľa § 1 s technologickými údajmi,
h)	zariadenia a objekty, ktoré slúžia k zaisteniu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky, vetrania a protipožiarnej ochrany,
i)	údaje o predchádzajúcej banskej činnosti a ostatnej činnosti v podzemí,
j)	údaje o objektoch a miestach osobitnej dôležitosti,
k)	úplná banská situácia do vzdialenosti 100 m za hranicou dobývacieho priestoru,
l)	línie profilov a rezov,
m)	vrty a sondy,
n)	krasové a iné dutiny prírodného charakteru,
o)	správne, sociálne a technologické objekty a zariadenia,
p)	odvaly, výsypky, skládky, odkaliská, miesta na ukladanie odpadov a rekultivované plochy a ďalšie dôležité skutočnosti, ktoré vznikli pri činnostiach podľa § 1.

	(3) Ak by znázornenie údajov podľa odseku 2 písm. f) a i) sťažovalo čitateľnosť a prehľadnosť základnej banskej mapy, vedú sa tieto údaje na samostatnej priesvitke v mierke základnej banskej mapy. Materiál priesvitky nesmie mať zrážanlivosť v žiadnom smere väčšiu ako 1 promile.

	(4) Technologické objekty a zariadenia sa do základnej banskej mapy zobrazujú len vtedy, ak budú na tom istom mieste najmenej 3 roky.

§ 17
Kópia základnej banskej mapy

	(1) Organizácia je povinná vyhotoviť a najmenej v dvojročnom intervale doplňovať kópiu základnej banskej mapy alebo vyhotoviť jej fotografické snímky (mikrosnímky) a uschovať ju oddelene tak, aby nemohlo dôjsť k jej zničeniu alebo znehodnoteniu súčasne s originálom.

	(2) Funkciu kópie základnej banskej mapy môže plniť aj iná mapa alebo dokumentácia, ak podľa nej bude možné vyhotoviť náhradnú základnú banskú mapu.

	(3) Funkciu kópie môže tiež plniť mapa v digitálnom vyhotovení, ktorá je uložená na obvyklých médiách a riadne zabezpečená proti poškodeniu.

§ 18
Profily, rezy a ich obsah

	(1) Profily a rezy sa konštruujú z údajov nameraných, prípadne z údajov na základnej banskej mape.

	(2) Smer, hustota, mierka profilov a rezov sa volí tak, aby poskytovali potrebné údaje o činnosti podľa § 1. O voľbe parametrov profilov a rezov rozhoduje hlavný banský merač.

	(3) Profily a rezy obsahujú mierky dĺžok a výšok a primerane údaje podľa § 16.

§ 19
Mapa povrchu

	(1) Mapa povrchu sa vedie podľa osobitných predpisov8/ na podklade katastrálneho operátu9/. Ak číselný výsledok pozemkovej mapy tvorí register súradníc podrobných bodov, musia byť súradnice rohov rámu pozemkovej mapy a rohov rámu mapy povrchu identické.

	(2) Mapa povrchu sa vedie v mierke základnej banskej mapy. V inej mierke sa mapa povrchu môže viesť len so súhlasom príslušného obvodného banského úradu.

	(3) Ak nedôjde k zhoršeniu čitateľnosti a prehľadnosti môže sa mapa povrchu použiť ako podkladová mapa pre základnú mapu pri niektorých činnostiach vykonávaných banským spôsobom.

§ 20
Obsah mapy povrchu

	(1) V mape povrchu sa zobrazujú
a)	údaje uvedené v § 16 ods. 1 písm. f), j), k), l), o) a ods. 2 písm. c) a g) (z toho len horná hrana 1. skrývkového rezu, vstup do jaskýň, poprípade iných podzemných priestorov), ďalej písm. j) až o),
b)	vrstevnice terénu v intervale, ktorý určí hlavný banský merač.

	(2) Hlavný banský merač rozhodne, v ktorých prípadoch budú údaje podľa odseku 1 písm. a) vedené na priesvitke.

§ 21
Účelové banské mapy

	(1) Medzi účelové banské mapy patria mapy, ktorých vedenie je určené
a)	osobitnými predpismi 10/,11/
b)	podľa potrieb organizácie a rozhodnutia hlavného banského merača.

	(2) Medzi účelové banské mapy patria najmä
a)	prevádzková banská mapa,
b)	mapa vetrania,
c)	mapa zdolávania havárií,
d)	základná mapa závodu (prevádzky).

	(3) Vedenie účelových banských máp, vyhotovených podľa odseku 1 písm. b), na ktoré sa nevzťahuje odsek 2, sa riadi smernicou, ktorú vypracuje hlavný banský merač a schváli vedúci pracovník zodpovedný za odborné a bezpečné riadenie banskej činnosti alebo činnosti vykonávanej banským spôsobom.12/

§ 22
Prevádzková banská mapa

	(1) Prevádzková banská mapa sa vedie v rozsahu vykonávanej činnosti podľa § 1.

	(2) Vyhotovuje sa spravidla na jedinom liste ľubovoľného formátu. Mierku určí hlavný banský merač.

	(3) Orientácia mapy sa riadi tvarom zobrazovanej časti ložiska (kryhy, lomu), účelnosťou a potrebou organizácie. V prevádzkovej banskej mape sa zakreslia priesečníky rámov mapových listov základnej banskej mapy s vyznačením kladu jej listov podľa § 13 ods. 5, 6 a 7.

	(4) Prevádzková banská mapa obsahuje mierku mapy, primerane údaje podľa § 16 ods. 1 písm. a), f), j), k), l), m), p) a ods. 2 písm. a), c), i), m) a ďalšie skutočnosti podľa účelu a potrieb organizácie.
§ 23
Mapa vetrania

	(1) Mapa vetrania sa vedie na prevádzkovej banskej mape.

	(2) Mapa vetrania obsahuje najmä
a)	banské (podzemné) diela vlastné a susedných baní (podzemných priestorov) až do vzdialenosti 100 m od spoločných hraníc, ktoré sú vetrané priechodným vetracím prúdom, separátne alebo difúziou, ako aj banské (podzemné) diela nevetrané alebo uzatvorené,
b)	vyznačenie smeru vzťažných, osviežených a výdušných vetrov s uvedením ich objemového prietoku a rýchlosti,
c)	zariadenia, ktoré slúžia na rozvod a reguláciu veterných prúdov a vetracie objekty (označené zhodne s mapou zdolávania havárií - § 24),
d)	preventívne zariadenia proti výbuchom, požiarom a prievalom vôd, bahnín a plynov,
e)	miesta so silným výronom plynov,
f)	uzávery starín,
g)	miesta uzavretých zápar a ohňov.

§ 24
Mapa zdolávania havárií

	(1) Mapa zdolávania havárií sa vedie na prevádzkovej banskej mape.

	(2) Mapa zdolávania havárií obsahuje údaje mapy vetrania doplnené o ďalšie údaje určené osobitnými predpismi11/. Tieto údaje sa môžu viesť na priesvitkách.

	(3) Ak je mapa zdolávania havárií nahradená novou mapou, najmenej jedno vyhotovenie pôvodnej mapy sa uschová aspoň počas jedného roka.

§ 25
Základná mapa závodu

	Základná mapa závodu (prevádzky) sa vedie podľa osobitných predpisov13/ v mierke 1 : 500 alebo 1 : 1000.

§ 26
Doplňovanie grafickej dokumentácie

Pri činnosti podľa § 1 sa grafická dokumentácia dopĺňa takto
a) Základná banská mapa pri činnosti
1. v podzemí podľa § 2 písm. a), b), c), f) a g) zákona a podľa § 3 písm. 3 písm. d), f) zákona najneskoršie do 15. dňa nasledujúceho mesiaca aspoň ceruzou a trvalým spôsobom raz štvrťročne.

2.	na povrchu podľa § 2 písm. a), b), c), e), f) a g) zákona a podľa § 3 písm. a) zákona aspoň raz ročne. Doplnenie zmien sa uskutoční do jedného mesiaca po zameraní.

	b) Mapa povrchu trvalým spôsobom najmenej raz ročne.

	c) Prevádzková banská mapa v intervaloch určených v písmene a).

	d) Mapa vetrania a mapa zdolávania havárií sa dopĺňa o údaje
1.	banskomeračské najmenej raz mesačne, ale novovzniknuté prepojenia banských (podzemných) diel, spojenia podzemia s povrchom, ktoré majú za následok zmenu vetracích prúdov, sa vyznačujú najneskôr do 24 hodín,
2.	vo vetraní najneskoršie do troch dní, ale zmeny vo vetraní, ktoré majú za následok zmenu veterných prúdov, vyznačujú sa najneskôr do 24 hodín,
3.	určené osobitnými predpismi7/ najneskoršie do 24 hodín.

	e) Základná mapa závodu sa dopĺňa najmenej jedenkrát ročne.

	f) Profily a rezy v intervaloch určených v písmene a).

§ 27
Opravy a zmeny v banskomeračskej dokumentácii

	(1) Opravy a zmeny v banskomeračskej dokumentácii sa vykonávajú prečiarknutím chybného záznamu a uvedením správneho údaja tak, aby pôvodný záznam bol čitateľný.

	(2) Opravy v banskomeračskej dokumentácii sa vykonávajú iba so súhlasom hlavného banského merača.

	(3) Pri opravách a zmenách sa uvedie dátum, meno a podpis toho, kto opravu alebo zmenu vykonal. Opravu alebo zmenu overí hlavný banský merač.

§ 28
Vytyčovacie práce

	(1) Na vytyčovanie sa spracúva zadanie v súlade s projektom banského (podzemného) diela (stavby)14/ alebo plánom otvárky, prípravy a dobývania15/ alebo projektom geologických prác.16/

	(2) Zadanie obsahuje základné parametre na razenie banského (podzemného) diela (zarážkový bod, smer, úklon a pod.).

	(3) O odovzdaní a prevzatí zadania a vytýčenia základných parametrov sa vykoná záznam   v príslušnej dokumentácii.

Piaty diel

Značky v grafickej dokumentácii

§ 29
Zobrazenie skutočností v grafickej dokumentácii

	Na zobrazenie skutočností, ktoré vzniknú pri činnosti podľa § 1 sa použije v závislosti na mierke a druhu grafickej dokumentácie mapová generalizácia, ktorá sa uskutoční
a)	zjednodušením obrysov a tvarov zobrazených predmetov,
b)	znázornením predmetov alebo javov symbolicky - značkou,
c)	kombináciou spôsobov uvedených v písmenách a) a b).

§ 30
Zobrazenie predmetov v závislosti na ich veľkosti

	(1) Predmety, ktorých obraz v mierke grafickej dokumentácie 1 : 2000 a väčšej presahuje medzný rozmer kresby (ods. 2), sa zobrazujú podľa zameraných skutočností (s možným zjednodušením) s prípadným zakreslením príslušnej značky do zobrazovaného objektu.

	(2) Predmety, ktorých obraz v mierke grafickej dokumentácie je menší alebo rovný medznému rozmeru kresby sa zásadne vyznačia značkou. Za medzný rozmer sa pre túto vyhlášku považuje
a)	pre banské (podzemné) diela kruhového prierezu priemer 9 mm,
b)	pre banské (podzemné) diela iného prierezu priečny rozmer 6 mm,
c)	pre dlhé banské (podzemné) diela a líniové stavby pôdorysná šírka 2 mm,
d)	pre ostatné predmety, priestory, objekty a zariadenia s jednoduchým pôdorysom, najkratšia strana kresby 2 mm,
e)	pre tvarové podrobnosti 1 mm.

§ 31
Kreslenie a umiestnenie značiek

	(1) Hrúbka nekótovaných čiar je 0,18 mm.

	(2) Odchýlka v rozmere značky nesmie byť väčšia ako  0, 5 mm.

	(3) Ak sú body bodového poľa umiestnené na objektoch, spojí sa značka bodu so zobrazením objektu. Pritom nesmie byť polohové umiestnenie značky bodu skreslené.

§ 32
Orientácia značiek a ich popis

	(1) Značky, ktoré znázorňujú pôdorys predmetov sa orientujú vždy podľa skutočnosti (napr. ústie štôlne).

	(2) Ostatné značky a ich popis sa orientujú podľa rámu grafickej dokumentácie.

	(3) Popis značky sa uvedie spravidla vpravo od značky. V prípade, že by došlo k prekrytiu kresby, prípadne k zníženiu čitateľnosti a prehľadnosti grafickej dokumentácie, umiestni sa popis značky na inom vhodnom mieste.

	(4) Popis dlhých objektov a líniových stavieb sa uvedie rovnobežne s väčším rozmerom.

	(5) Na popis sa použije normalizované písmo a skratky uvedené v prílohe č. 3.

§ 33
Rozmery značiek a ich farebné vyznačenie

	(1) Rozmery značiek, ktoré sú uvedené v prílohe č. 3 zodpovedajú ich použitiu v grafickej dokumentácii v mierke 1 : 1000 alebo 1 : 2000. V mierke 1 : 500 sa rozmery značiek zdvojnásobia. 

	(2) V grafickej dokumentácii v mierke 1 : 5000 a menšej sa rozmery značiek zmenšia o polovicu.

	(3) Značky sa kreslia čiernou farbou. V prípade použitia iných farieb sa použije stupnica farieb Technicolor.

	(4) Bližšie údaje ku kresleniu značiek v grafickej dokumentácii a ich farebnému vyznačeniu sú uvedené vo vysvetlivkách prílohy č. 3 tohto výnosu.

Šiesty diel

Evidencia a uchovávanie banskomeračskej dokumentácie

§ 34
Evidencia banskomeračskej domumentácie

	Každý banskomeračský dokument alebo jeho neoddeliteľne spojený súbor sa označí evidenčným číslom a eviduje.

§ 35
Uchovávanie dokumentácie

	Dokumentácia sa trvale uchováva tak, aby nedošlo k jej poškodeniu, zničeniu alebo odcudzeniu. Číselná dokumentácia uvedená v § 9 ods. 1 písm. b) číslo 1 a 2 sa uchováva najmenej 10 rokov.

§ 36
Dokumentácia ukončenej činnosti alebo likvidovanej organizácie

	(1) Ak organizácia ukončí činnosť podľa § 1 dokumentácia vedená podľa tohto výnosu sa uloží v jej archíve.

	(2) Pri likvidácii organizácie sa dokumentácia odovzdá jej právnemu nástupcovi. Ak nie je právny nástupca, dokumentácia uvedená v § 9 ods. 1 písm. a) číslo 1 až 5 vrátane evidenčnej knihy súboru základnej dokumentácie, písm. b) číslo 3, písm. c) číslo 2 až 4 sa uloží do Štátneho ústredného banského archívu v Banskej Štiavnici. Ostatná dokumentácia sa skartuje.

Siedmy diel

Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenie

§ 37
Spoločné ustanovenia

	(1) Dokumentácia vyhotovená podľa doterajších predpisov sa doplní podľa tohto výnosu do jedného roka odo dňa jeho účinnosti.

	(2) Za banskomeračskú dokumentáciu v zmysle tohto výnosu sa v primeranej miere považuje aj projektová dokumentácia alebo jej časť vyhotovená podľa osobitných predpisov,17/ ak spĺňa náležitosti určené týmto výnosom.

	(3) Osvedčenia o odbornej spôsobilosti na vykonávanie funkcií hlavného banského merača vydané orgánmi štátnej banskej správy Slovenskej republiky podľa doterajších predpisov ostávajú v platnosti.

	(4) Osvedčenia o odbornej spôsobilosti na vykonávanie funkcií hlavného banského merača a banského merača vydané orgánmi štátnej banskej správy Českej republiky pred 31. decembrom 1992 ostávajú na území Slovenskej republiky v platnosti do 31. decembra 1995.

§ 38
Prechodné ustanovenie

	Organizácia, ktorá doteraz neviedla banskomeračskú dokumentáciu pri činnosti podľa § 1, zabezpečí jej vedenie do 12 mesiacov od účinnosti tohto výnosu.

§ 39
Výnimky

	(1) Výnimky z ustanovení § 3, § 4, § 5 ods. 7 a § 26 písm. a) povoľuje obvodný banský úrad v prípadoch, ak sa cieľ sledovaný výnosom dosiahne aj iným spôsobom alebo inými prostriedkami. Žiadosť o povolenie výnimky, vrátane návrhu náhradných opatrení, predkladá organizácia.

	(2) Výnimky týkajúce sa geodetických základov, povolené po 1. júli 1973 podľa predpisov platných pred účinnosťou tohto výnosu, ostávajú v platnosti.

§ 40
Zrušovacie ustanovenia

Zrušujú sa

	1.	Banskomeračský predpis Ústredného banského úradu č. 4700/1967 zo 7. júla 1967 - zoznam dohodnutých značiek banských máp (reg. v čiastke 34/1968 Zb.) v znení výnosu Slovenského banského úradu z 12. 9. 1990 č. 2681/1990 (oznámeného pod č. 399/1990 Zb.).
	
	2.	Úprava Slovenského banského úradu z 1. februára 1972 č. 750/1972, ktorou sa vydáva predpis o banskomeračskej dokumentácii pre povrchové dobývanie rúd a nerúd (reg. v čiastke 16/1972 Zb.) v znení úpravy Slovenského banského úradu z 29. júna 1982 č. 1074/1982 (reg. v čiastke 24/1982 Zb.) a v znení výnosu Slovenského banského úradu z 12. 9. 1990 č. 2681/1990 (oznámeného pod č. 399/1990 Zb.).

	3.	Úprava Slovenského banského úradu z 1. júla 1974 č. 2750/1974, ktorou sa vydáva banskomeračský predpis Slovenského banského úradu pre geologický prieskum a pre ťažbu ložísk nafty a zemného plynu.

	4.	Úprava Slovenského banského úradu zo 6. novembra 1986 č. 3800/1986 o banskomeračskej dokumentácii na hlbinných baniach (reg. v čiastke 27/1986 Zb.) v znení výnosu Slovenského banského úradu z 12. 9. 1990 č. 2681/1990 (oznámeného pod č. 399/1990 Zb.).

	5.	Vyhláška Slovenského banského úradu č. 388/1990 Zb. o banskomeračskej dokumentácii pri niektorých činnostiach vykonávaných banským spôsobom.

§ 41
Účinnosť

Tento výnos nadobúda účinnosť 1. októbrom 1993.

Ing. Jaroslav   K u b e č k a
minister
v. r.

P r í l o h a   č. 1   výnosu MH SR č. 1/1993

Meračské metódy pre polohové a výškové meranie

pri činnostiach podľa § 8 ods. 4 písm. a) výnosu

Meračské metódy pre polohové a výškové meranie 
pri činnostiach  podľa § 8 ods. 4 písm. a) výnosu

I. Meračské metódy

	1. Podľa požadovaných výsledkov a presností meraní sa používajú merania
a)	veľmi presné,
b)	presné,
c)	technické,
d)	špeciálne.

		2. Pod špeciálnym meraním sa rozumie také meranie, pri ktorom je treba dodržať presnosť určenú projektom (napr. razenie metra, prekážky dlhých banských diel a pod.).

	3. Ak výpočtové postupy nezabezpečujú vlastnú výpočtovú kontrolu, vykoná sa výpočet dvakrát nezávisle na sebe.

4. Ak nadväzujú na seba merania rôznej presnosti, nemôže sa vykonávanému meraniu prisudzovať vyššia presnosť ako je meranie, z ktorého sa vychádza.

5. Výsledky merania sa vyrovnávajú podľa rozhodnutia hlavného banského merača.

6. Pri polygónovom meraní v bani, ak nejde o uzatvorený polygónový ťah alebo o polygónový ťah na oboch koncoch orientovaný, urobí sa druhé nezávislé polygónové meranie

a)	pred vytýčením smeru iného banského (podzemného) diela,
b) 	najneskôr, keď sa banské (podzemné) diela navzájom priblížia na vzdialenosť menšiu ako 30 m, alebo keď sa na túto vzdialenosť priblížilo banské (podzemné) dielo k orientačnému bezpečnostnému pilieru, ochrannému pilieru, starinám, uzatvorenému požiarisku, hranici dobývacieho priestoru, predpokladanému erozívnemu korytu alebo vyznačenej tektonickej poruche,
c)	najneskôr, keď sa banské (podzemné) dielo priblíži na vzdialenosť 100 m od skladu výbušnín,
d)	najneskôr, keď razenie banského (podzemného) diela postúpi od konca poslednej, dvakrát nezávisle zameranej polygónovej strany

	1/	na vzdialenosť 1000 m v prípade, že sa smer banského (podzemného) diela nemení,
	2/	na vzdialenosť 500 m v prípade, že sa smer banského (podzemného) diela mení,
 3/	na vzdialenosť dvoch posledných polygónových strán, avšak nie viac ako 100 m, ak trvá ktorákoľvek skutočnosť uvedená pod písmenom b).

II. Presnosť merania

1. Meranie uhlov v banských polygónových ťahoch sa robí tak, že vrcholový uhol sa meria najmenej v jednej skupine. Povolená odchýlka v uzávere skupiny je pri

a)	veľmi presnom meraní	u1  =     5",
b)	presnom meraní	u2  =    10",
c)	technickom meraní	u3   =    30".
	
	2. Vrcholové uhly v banskom polygónovom ťahu sa merajú bez prerušenia. Ak dôjde k prerušeniu merania môže sa v ňom pokračovať vtedy, keď rozdiel pôvodne a novozameraného posledného vrcholového uhla neprekročí hodnotu pri

a)	veľmi presnom meraní	d1  =    15",
b)	presnom meraní	d2  =    30",
c)	technickom meraní	d3  =    90".

	3. Začiatočný smerník pre ďalšie meranie sa určí z polygónového ťahu vedeného medzi vybranými bodmi prechádzajúceho ťahu ak je splnená podmienka uvedená v odseku 2.

	4. Povolená odchýlka v smere poslednej meranej strany banského polygónového ťahu je pre

a)	veľmi presné meranie	D1  =   10"
b)	presné meranie	D2  =   20"
c)	technické meranie	D3  =   40“

kde n je upravený počet meraných vrcholových uhlov polygónového ťahu z oboch nezávislých meraní, pričom

	1/ ako 1 sa počíta uhol zameraný pod zvislým uhlom do 20o, 
	2/ ako 2 sa počíta uhol zameraný v rozpätí zvislých uhlov 20o až 50o,
	3/ ako 3 sa počíta uhol zameraný pod zvislým uhlom väčším ako 50o s prihliadnutím na dĺžku strán, 
	4/ ako 1 sa počíta dĺžka strany väčšia ako 10 m,
	5/ ako 1,5 sa počíta dĺžka strany kratšia ako 10 m.

	5. Povolená odchýlka v polohe posledného bodu otvoreného banského polygónového ťahu, vypočítaná z rozdielu súradníc koncového bodu pri dvoch nezávislých meraniach je

Dx y   =            (m),

kde  DI     je povolená odchýlka prvého merania banského polygónového ťahu,
        DII  je povolená odchýlka druhého merania banského polygónového ťahu vypočítaná zo  vzťahu

D I   =     10 -3                      (m),

D II    =     10 -3                 (m),

kde 
L I, L II   sú súčty dĺžok meraných strán otvoreného banského polygónového ťahu vyjadrené v metroch,
	
	[R I R I],  [R II R II]   sú súčty štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov banského polygónového ťahu od koncového bodu ťahu v metroch,

	k1, k2    sú koeficienty určené vzhľadom na presnosť, kde

	k1	k2
a)	1	0,003   pre veľmi presné meranie,
b)	2	0,008   pre presné meranie,
c)	8	0,040   pre technické meranie.

	6. Pre uzavretý banský polygónový ťah je povolená odchýlka koncového bodu daná vzťahom

D x y    =    10 -3              (m),

kde L   je súčet dĺžok meraných strán  uzavretého banského polygónového ťahu v metroch,

	[RR]   je súčet štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov banského polygónového ťahu od koncového bodu ťahu v metroch, 

	k1, k2    sú koeficienty podľa odseku 5.

	7. Povolená odchýlka pre banský polygónový ťah jedenkrát meraný a na oboch koncoch pripojený a usmernený je daná vzťahom

Dx y    =      10 -3            (m),

kde  L   je súčet dĺžok meraných strán banského polygónového ťahu v metroch,

    [RR]  je súčet štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov banského polygónového ťahu od koncového bodu ťahu v metroch,

	 k1, k2  sú koeficienty podľa odseku 5.

Pri banských polygónových ťahoch vsunutých sa určí vzdialenosť medzi začiatočným a koncovým bodom z daných a z vypočítaných súradníc. Zistený rozdiel nesmie prekročiť povolenú odchýlku.

III. Metódy a presnosť dĺžkového merania v banských polygónových ťahoch 

1. Dĺžky v banských polygónových ťahoch sa merajú komparovanými meračskými pásmami alebo diaľkomermi.

	2. Dĺžky v banskom polygónovom ťahu sa merajú pri použití
a)	pásma najmenej
	1/ trikrát pri meraní veľmi presnom a presnom, v troch polohách pásma,
	2/ dvakrát pri meraní technickom, vo dvoch polohách pásma,
b)	pri použití diaľkomeru najmenej
	1/ dvakrát pri meraní veľmi presnom a presnom a to tam a späť,
	2/ jedenkrát pri meraní technickom.

		3. Pri použití pásma sa merané hodnoty použijú vtedy, ak medzi nimi nebol rozdiel väčší ako
a)  d 1  =      0,4  .  10 -3 	(m)    pri veľmi presnom meraní,
b)  d 1  =      0,5  .  10 -3 	(m)    pri presnom meraní,
c)  d 1  =      1,0  .  10 -3 	(m)    pri technickom meraní,

kde s je meraná dĺžka v metroch.

	4. Pri použití diaľkomeru nesmie stredná relatívna chyba dĺžky prekročiť hodnotu

a)   1  :  18 000 	pri meraní veľmi presnom,
b)   1  :  14 000 	pri meraní presnom,
c)   1  :  10 000 	pri meraní technickom.
5. Pri veľmi presnom a presnom meraní sa dĺžky merané meračským pásmom pred redukciou do vodorovnej polohy opravia o systematické chyby z nesprávneho delenia pásma, z teplotného rozdielu pri komparácii a meraní meračským pásmom, z predĺženia meračského pásma napínacou silou, z prehnutia pásma, z rozdielnej nadmorskej výšky a z kartografického skreslenia.

	6. Pri technickom meraní sa dĺžky merané meračským pásmom okrem redukcie do vodorovnej polohy opravia o systematické chyby z predĺženia meračského pásma napínacou silou, z prehnutia pásma a o opravu z nesprávneho delenia pásma.

	7. Pri meraní diaľkomerom sa merané dĺžky opravia o chyby z atmosferických podmienok, z nadmorskej výšky a z kartografického skreslenia.

IV. Pripojovacie a usmerňovacie meranie

	Metódy merania

		1. Spôsob pripojenia a usmernenia horizontu, resp. banského (podzemného) diela sa volí vzhľadom na druh otvárkového banského (podzemného) diela.

	2. Horizont alebo banské (podzemné) dielo sa pripojí a usmerní banským polygónovým ťahom

a)	vedeným medzi bodmi premietnutými v dvoch alebo viacerých jamách,
b)	vedených medzi orientačnými priamkami stabilizovanými na povrchu pri ústí štôlne alebo úklonného banského (podzemného) diela,
c)	ktorý vychádza z jednej orientačnej priamky stabilizovanej na povrchu pri ústí štôlne alebo úklonného banského (podzemného) diela a končí aspoň na jednom bode, ktorý je premietnutý v jame,
d)	ktorý vychádza z bodu premietnutého v jednej jame a orientačnej priamky usmernenej gyroteodolitom.

3. Ak nie je možné splniť podmienky uvedené v odseku 2 pripojí sa horizont alebo banské (podzemné) dielo vhodnou meračskou orientačnou metódou (napr. dvomi olovnicami) alebo gyroteodolitom a aspoň jednou olovnicou a to skôr ako dĺžka razeného banského (podzemného) diela dosiahne 300 metrov.

	4. Ak nastane možnosť pripojenia a usmernenia podľa odseku 2, urobí sa potrebné meranie a vyhodnotenie najneskôr do 30 dní. 

	5. Metóda pripojenia a usmernenia horizontu jednou jamou a dvomi olovnicami sa použije výnimočne len vtedy, ak nie je možné použiť presnejšiu metódu.

Presnosť pripojovacieho a usmerňovacieho merania

6. Pri pripojovacom a usmerňovacom meraní dvomi jamami povolená odchýlka

a)	v polohe premietnutého bodu v podzemí je

  7 . 10 -3         (m),

b)	v smerníku základnej orientačnej priamky v podzemí je 

Dơ   =      10"  

kde n1  je upravený počet vrcholov polygónového ťahu na povrchu pri určovaní smerníka premietanej úsečky,

	n2   je upravený počet vrcholov polygónového ťahu medzi olovnicami v podzemí,

         n3   je počet vrcholov polygónového ťahu medzi základnou orientačnou priamkou a najbližším bodom ťahu medzi olovnicami v podzemí,

	a    je dĺžka premietanej úsečky v metroch,

c)	v polohe koncových bodov úsečky premietanej z povrchu do podzemia je 

Dx y  =                       (m) ,

kde  Dp     je povolená odchýlka pri meraní na povrchu,
	  Dd     je povolená odchýlka pri meraní v podzemí podľa časti II. ods. 5.

d)	povolená odchýlka vo vzdialenosti medzi olovnicami vypočítanej zo súradníc na povrchu a vzdialenosti olovníc vypočítanej z banského polygónového ťahu medzi olovnicami v podzemí opravená zo zbiehavosti ťažníc je

 s   =     Dx y               (m).

	7. Pri pripojovacom a usmerňovacom meraní jednou jamou a dvomi olovnicami je 

a)  povolená odchýlka dvakrát nezávisle určeného smerníka základnej orientačnej priamky v podzemí

Dơ   =      10",

kde  n   je upravený počet meraných vrcholových uhlov polygónového ťahu z obidvoch nezávislých
 meraní podľa časti II. odsek 4,
	  k    je    50 . a-2    pri hĺbke premietania do 400 m,
                     60 . a-2    pri hĺbke premietania do 600 m,
                     80 . a-2    pri hĺbke premietania do 800 m,
                   130 . a-2    pri hĺbke premietania nad 800 m,

kde a je vzdialenosť olovníc v metroch,

b)	povolená odchýlka dvakrát nezávisle určenej polohy koncových bodov základnej orientačnej priamky v podzemí je 

Dx y    =      10 -3             (m),

kde L 	  je   dĺžka polygónového ťahu v metroch,
	 k2   je   koeficient uvedený v časti II. ods. 5,
	 k 	  je koeficient uvedený v časti IV. ods. 7 písm. a),
    x     je priama vzdialenosť koncového bodu základnej orientačnej priamky od prvého bodu  banského polygónového ťahu,
	    [RR]   je súčet štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov polygónového ťahu od 
	koncového bodu základnej orientačnej priamky v metroch.

8. Gyroteodolitom sa určuje smerník základnej orientačnej priamky alebo orientačnej priamky najmenej dvakrát nezávisle na sebe, na rôznych stanovištiach gyroteodolitu, so strednou chybou gyroazimutu najviac

	mG1  =    10"        pri veľmi presnom meraní,

	mG2  =    20"        pri presnom meraní.

V. Výškové pripojenie a výškové meranie v podzemí

1. Výškové pripojenie horizontu alebo banského (podzemného) diela sa urobí skôr ako dĺžka razeného diela dosiahne 100 m.

	2. Výškové pripojenie sa robí overeným oceľovým pásmom alebo diaľkomerom. Povolená odchýlka nezávisle vykonaného merania je 

D   =      k  . 10 -3               (m),

kde   k   =  2 	pri veľmi presnom meraní,
              =  4	pri presnom meraní,
              =  8	pri technickom meraní.

         h   je meraná hĺbka v metroch.

3. Určovanie výšok bodov banského výškového poľa v podzemí sa robí geometrickou niveláciou. Povolená odchýlka pri meraní tam a späť je

a)	D 1  =      2,5  .  10-3              (m)	pre veľmi presné meranie,

b)	D 2  =      7,0  .  10-3              (m)	pre presné meranie,

c)	D 3  =      25,0  .  10-3           (m)	pre technické meranie,

kde L   je dĺžka meraného výškového ťahu tam a späť v kilometroch.

		4. Ak sú body banského výškového bodového poľa prístupné len úklonným banským (podzemným) dielom môže sa na určenie ich výšok použiť metóda trigonometrickej nivelácie. Povolená odchýlka pri trigonometrickej nivelácii tam a späť je

a) 	D 2  =      20  .  10-3                  (m)	pre presné meranie,
b)	D 3  =      40  .  10-3                  (m)	pre technické meranie,

kde   n    je počet stanovíšť výškového ťahu.

P r í l o h a  č. 2  výnosu MH SR č. 1/1993

Meračské metódy pre polohové a výškové meranie

 pri činnostiach podľa § 8 ods. 4 písm. b) výnosu

Meračské metódy pre polohové a výškové meranie
pri činnostiach podľa § 8 ods. 4 písm. b) výnosu

I .  Meračské metódy pri polohovom meraní

1. Ak hustota bodov Československej trigonometrickej siete nie je dostatočná pre určenie základného banského polohového bodového poľa, určia sa ďalšie body takto 
a)  uhlovým pretínaním a to najmenej z dvoch samostatných trojuholníkov; výnimočne sa môžu použiť tri dané body s jednou spoločnou zámerou,
b) smerovým pretínaním pomocou orientovaných smerov najmenej zo štyroch daných bodov; výnimočne možno polohu bodu základného banského polohového bodového poľa určiť z troch daných bodov s jednou spoločnou zámerou,
c) dĺžkovým pretínaním zo štyroch daných bodov; výnimočne možno použiť dva trojuholníky s jednou spoločnou zámerou,
d) presnými polygónovými ťahmi; polygónový ťah musí byť obojstranne pripojený a orientovaný,
e) kombinovanými metódami a to tak, aby polohová presnosť určovaných bodov bola dodržaná.

2.  Pri zameraní bodov základného polohového bodového poľa sa na všetkých určovaných bodoch merajú centračné prvky. Excentricita do 5.10-3 m sa do výpočtu nezavádza.

3.  Určovacie smery pre zistenie polohy bodov základného banského polohového bodového poľa sa merajú v troch skupinách. Maximálna odchýlka v uzávere skupiny nesmie prekročiť hodnotu

U =  ±  5".
4) Pri určovaní bodov základného banského polohového bodového poľa presným polygónovým ťahom sa vrcholové uhly merajú najmenej v dvoch skupinách sekundovým teodolitom. Najväčšia povolená odchýlka v smerníku poslednej strany nesmie prekročiť hodnotu

            Do =  ± 10"  √n,
kde n je počet meraných vrcholových uhlov.

II. Presnosť určenia bodov základného banského polohového bodového poľa

1.	Povolená odchýlka v poloha bodov základného banského polohového poľa zistená dvomi  nezávislými meračskými metódami nesmie prekročiť hodnotu

Po  =   ±   6 . 10-2  	(m).
2.	Presnosť polohy bodov základného banského polohového bodového poľa určeného polygónovým ťahom sa posudzuje podľa dosiahnutej odchýlky v smerníku poslednej meranej strany a podľa dosiahnutej odchýlky v polohe koncového bodu ťahu. Dosiahnutá odchýlka v polohe koncového bodu nesmie prekročiť hodnotu
                 
Dx y    =      10 -3             (m),

kde  	k1  = 8,

k2  = 0,04,

	L         je súčet dĺžok meraných strán polygónového ťahu v metroch,

[RR]    je súčet štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov polygónového 
               ťahu od koncového bodu ťahu v metroch.    

III. Podrobné body banského polohového bodového poľa
1.	Ak hustota bodov základného banského polohového bodového poľa na povrchu nestačí pre účely podrobného polohového merania, určia sa ďalšie body jedným zo spôsobov 

a)	polygónovým ťahom,
b)	kontrolovaným rajónom,
c)	uhlovým a dĺžkovým pretínaním,
d)	kombináciou vyššie uvedených metód.

2.	Polygónové ťahy sa obojstranne pripoja alebo sa využije polygónový ťah vsunutý medzi dva známe body. Pri dlhých ťahoch sa na niektorých vrcholoch vo vnútri ťahu meria orientačný smer.  Hlavné polygónové ťahy sa vždy pripoja na body základného banského polohového bodového poľa. Vedľajšie polygónové ťahy sú tie, ktoré sa vkladajú medzi hlavné polygónové ťahy a sú buď na oboch koncoch pripojené a orientované alebo len pripojené.
3.	Ak by iný spôsob merania bol neúmerne obtiažny vzhľadom na význam merania, môže sa výnimočne použiť jednostranne orientovaný (otvorený) vedľajší polygónový ťah, ktorý však musí byť zameraný dvakrát nezávisle na sebe.

IV.  Presnosť určenia bodov podrobného banského polohového bodového poľa
1.	Pre prehľadnosť v polohe podrobných bodov banského polohového bodového poľa určených polygónovým ťahom platí povolená odchýlka koncového bodu polygónového ťahu

Dx y    =      10 -3                 (m),

kde 	k1  = 10	k2 = 0,06 pre hlavné polygónové ťahy,
	    
k2  =  12	k2 = 0,08 pre vedľajšie polygónové ťahy,
	    
L         je súčet dĺžok meraných strán  v metroch,
      
[RR]    je súčet štvorcov priamych vzdialeností jednotlivých bodov polygónového 
                          ťahu od koncového bodu ťahu v metroch.  
 
2.	Povolená odchýlka v polohe koncového bodu trojuholníkového reťazca vypočítaná postupným pretínaním vpred je 

Pt  =  ±  12 . 10-2        (m),

3.	Dĺžky sa merajú vždy dvakrát nezávisle na sebe. Namerané dĺžky sa opravia o všetky systematické chyby. Rozdiel medzi hodnotami dvakrát nezávisle meranej dĺžky pásmom nesmie prekročiť povolenú odchýlku

Δ s  =  ± Dxy              (m),

kde s je meraná dĺžka v metroch.
4.	Pri meraní uhlov v trojuholníku nesmie uhlový uzáver prekročiť hodnotu  ±  15".
5.	Uhly v polygónových ťahoch sa merajú v dvoch skupinách. Povolená odchýlka v smerníku poslednej strany meraného polygónového ťahu nesmie prekročiť hodnotu   

	U1  =  ±  30"  √ n             pre hlavné polygónové ťahy,
	
	U2  =  ±  60"  √ n             pre vedľajšie polygónové ťahy,

kde n  je počet meraných vrcholových uhlov.
V.    Ortogonálna a polárna metóda 
1.	Pri ortogonálnej metóde podrobného merania je možné doplniť polygónovú sieť meračskými priamkami.
2.	Dĺžka kolmíc k meračským priamkam v rovinnom teréne (nečlenitý) môže byť najviac 30 m, v členitom teréne najviac 20 m. Kolmice dlhšie ako 2 m sa vytyčujú dvojitým optickým hranolom.
3.	Pri použití polárnej metódy sa poloha podrobných bodov určuje polárnymi súradnicami. Ako stanovištia sa volia body banského polohového bodového poľa alebo pomocné meračské body. Vzdialenosť sa meria dvojobrazovými optickými diaľkomermi, pre blízke alebo ojedinelé body sa môže použiť meračské pásmo. Vzdialenosť zameriavaných bodov nesmie byť väčšia ako vzdialenosť k bodu, na ktorý sa meranie orientovalo. Dĺžky medzi podrobnými bodmi, dôležitými pri konštrukcii zobrazenia, sa kontrolujú omernými alebo krížovými mierami. Na styku medzi dvomi stanovišťami sa zamerajú pre účely kontroly aspoň tri podrobné body z oboch stanovíšť. 

VI.   Podzemná a letecká fotogrametria 
Použitie pozemnej a leteckej fotogrametrie sa riadi osobitnými predpismi. 1/

VII. Presnosť podrobného polohového merania
1.	Presnosť v určení podrobných polohopisných bodov v mierke 1  : 1 000  a 1  :  2 000 je charakterizovaná strednou súradnicovou chybou, ktorá má u jednoznačne určených bodov hodnotu   ±  14 . 10 –2  m a v mierka mapy 1  :  5 000 hodnotu   ±  28 . 10 –2  m.
2.	Pri použití tachymetrie má stredná súradnicová chyba pre body, ktoré sa nedajú jednoznačne určiť, hodnotu  ±  28 . 10 –2 m bez ohľadu na mierku mapy. Ak sa určujú stanovištia tachymetrickými polygónovými ťahmi, použije sa na výpočet odchýlky v polohe bodu trojnásobok povolenej odchýlky v polohe bodu pre vedľajšie polygónové ťahy podľa vzťahu uvedenej v časti IV. ods. 1. Povolená odchýlka smerníka poslednej strany je 

U2  =  ±  60"  √ n
	
kde n  je počet meraných vrcholových uhlov.
––––––––––––––––––
1/ ČSN  01 3410  Mapy veľkých mierok. Základné ustanovenia. 

VIII. Určovanie výšok bodov v banskom výškovom bodovom poli
1.	Pri určovaní výšok bodov v banskom výškovom bodovom poli sa použije jedna z metód
	a) geometrická nivelácia (presná, technická),
	b) trigonometrické meranie výšok,
	c) číselná tachymetria.

2.   Presná nivelácia sa použije na určenie výšok bodov základného banského výškového bodového poľa. Pri presnej nivelácii
a) odchýlka medzi meraním tam a späť v nivelačnom ťahu nesmie prekročiť hodnotu

Δ v  =  ±  5  .  10-3  √ L                     (m),

kde L je dĺžka meraného výškového ťahu v kilometroch,
b)  pri výpočte presnej nivelácie sa výškové rozdiely opravia o chyby z delenia laty,
c) pri výškových ťahoch vložených medzi dva body Československej jednotnej nivelačnej siete alebo pri uzatvorených výškových ťahoch sa rozdiel medzi nameranou výškou a výškou koncového bodu ak je v medziach povolenej odchýlky, rozdelí rovnomerne dĺžkam jednotlivých ťahov. Ak sa zakladá nivelačná sieť, vyrovná sa. Výsledné výšky sa uvádzajú v milimetroch. 

3.	Technická nivelácia sa použije na určovanie výšok bodov podrobného banského výškového bodového poľa. Pri technickej nivelácii meranie vychádza spravidla z bodov základného banského výškového bodového poľa, ktorých stabilita bola overená. Pri výškovom meraní sa použije nivelačný ťah uzatvorený, vložený alebo nivelačný ťah otvorený, zameraný dvakrát nezávisle na sebe. Dolovená odchýlka nesmie prekročiť hodnotu 

Δv  =  ±  40  .  10-3  √ L            (m),

kde L je dĺžka  ťahu v kilometroch,
Výsledné výšky sa uvedú v centimetroch.

4.  Trigonometrické meranie sa použije na určenie výšok tachymetrických stanovíšť v členitom a neprístupnom území. Povolená odchýlka nesmie prekročiť hodnotu

Δv  =  ±  40  .  10-3  √ n               (m),

kde n je počet vrcholov trigonometrického výškového ťahu.

5.  Číselná tachymetria sa použije na určenie výšok podrobných bodov, ktoré slúžia na konštrukciu výškopisu. Pri číselnej tachymetrii
a)	výšky tachymetrických stanovíšť sa určujú geometrickou niveláciou alebo trigonometrickým meraním výšok, prípadne tachymetrickými ťahmi,

b)	ak sa určujú stanovištia tachymetrickými ťahmi, platí pre povolenú odchýlku výškového uzáveru tachymetrického ťahu vzťah

Δv  =  ±  150  .  10-3  √ L               (m),

kde L je dĺžka tachymetrického polygónového ťahu v kilometroch,
c)	maximálna dĺžka ťahu je 500 m; výškové údaje podrobných bodov sa uvádzajú v decimetroch.

P r í l o h a  č. 3  výnosu MH SR č. 1/1993

Značky v grafickej dokumentácií 

Diel: 00.  Základné pojmy a použitie farieb

Kapitola: 1.  Stupnica farieb Technicolor

Číslo	Farba	Označenie 	
1.	beloba	T 1	
2.	žltá zinková	T 2	
3.	žltá chrómová	T 3	
4.	oranžová	T 4	
5.	rumelka červená	T 5 	
6.	karmín	T 6	
7.	karmazín	T 7	
8.	zráž fialová červená	T 8	
9.	zráž fialová modrá	T 9	
10.	fialová	T 28	
11.	modrá svetlá	T 10	
12.	ultramarín svetlý	T 26	
13.	ultramarín tmavý	T 11	
14.	modrá pruská	T 12	
15.	modrá berlínska	T 27	
16.	indigo	T 13	
17.	viridián	T 14	
18.	zelená májová	T 15	
19.	zelená svetlá	T 29	
20.	zelená olivová	T 30	
21.	zelená listová	T 16	
22.	zelená morská	T 17	
23.	oker hnedý	T 18	
24.	siena pálená	T 19	
25.	červená pompejská	T 20	
26.	červenohnedá	T 21	
27.	sépia prírodná	T 22	
28.	šedá svetlá	T 25	
29.	šedá tmavá	T 23	
30.	čierna	T 24	

Kapitola: 2.  Farebné označenie materiálu

Druh materiálu	Farba	Označenie 	
drevo 	žltá chrómová	T  3	
tehlové murivo, plynosilikátové tvárnice	rumelka červená	T  5	
betón, betónové tvárnice	zelená májová	T  15	
železo	zráž fialová modravá	T  9	
sádra	modrá svetlá	T  10	
popolček, íl	žltá zinková	T  2	
voda	modrá prusková	T  12	
plyn	žltá chrómová	T  3	
vzduch (úžitkový)	zelená svetlá	T  29	
	
Ostatné použitie farieb je uvedené vždy vo vysvetlivkách k predmetnej značke.

Kapitola: 3. Použitie skratky

 BP	bezpečnostný pilier	
 Bpv	balt po vyrovaní (výškový systém)	
 ČSJNS	čsl. jednotná nivelačná sieť	
 ČP	čelná pilier	
 DP	dobývací priestor	
 EN	evidencia nehnuteľností	
 Fz	fúkaná základka	
 hydr	hydromechanizácia	
 ch. č.	chodba číslo	
 CHKO	chránená krajinná oblasť	
 CHLÚ	chránené ložiskové územie	
 J	Jadran (výškový systém)	
  JTSK	Jednotná trigonometrická sieť katastrálna (súradnicový systém)	
K	komín (zvislé banské dielo)	
kom	komorovanie	
Md	mierka dĺžková	
Mv	mierka výšková	
MH SR	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	
MKP	medzikomorový pilier	
moz	medziobzorový zával	
MOCH	medziobzorová chodba	
NP	nadložný pilier	
OBP	orientačný bezpečnostný pilier 	
OBÚ	Obvodný banský úrad	
OK	otvorená komora	
OP	ochranný pilier	
Pz	plavená základka	
pez 	podetážny zával	
pil	pilierovanie	
pp	podložný pilier	
ppil	priečne pilierovanie 	
psu	podzemné splynovanie	
PVS	pilier výpustného systému	
Rz	ručná základka	
Ry	ryha	
Sz	sypaná základka	
SP	stropový pilier	
SJ	slepá jama (šibík)	
skl	dobývanie na skládku	
st	stenovanie 	
Šc	šachtica	
Št	štôlňa	
ŤJ	ťažná jama	
ÚJ	úklonná jama	
Vz	vrhaná základka	
vd	výstukové dobývanie 	
VJ	výdušná jama	
VS	výstupný systém	
ZBM	základná banská mapa	
zd	zostupkové dobývanie	
ZML	základná mapa lomu	
ZMZ	základná mapa závodu	

Kapitola:   4.  Typ písma

			Technické písmo podľa normy ČSN 01 0451